74 Cholnoky Béla: 



* 



subaequale G r u n. a ráczkevei zúgóban. ahová a Duna 

 segítségével igen messziről is elkerülhetett és a var. *obtu- 

 satum (K g.) G r u n. Soroksár mellett a Dunaág egy hideg- 

 vizű parti forrásában. Utóbbi azonban megvan az Ördög- 

 árok több pontján is). Emellett megvan benne mint igen jel- 

 lemző faj a Navicula gracilis E. var. schizonemoides V. H. 

 és a Meridion circulare {Gr ev.) Ag., amely utóbbi már ki- 

 fejezetten hegyi jellegű növény. E helyen igen nagy tömeg- 

 ben él. Ezeken kivül még több hegyi jellegre valló faj él itt 

 kisebb számban. Még sokkal inkább hegyi jellegű azonban 

 az a vegetáció, amely a Hochbachban kifejlődött Festhideg- 

 kúltól W felé. Itt pl. a vizesés lassabban folyó részein a 

 Navicula gracilis E. var. schizonemoides V. H. uralkodik, 

 azonban közvetlen mögötte áll gyakoriság dolgában a hatá- 

 rozottan hegyi vizeket kedvelő Frustulis vulgáris (Thw.) Cl., 

 amely már a Mátyás-csorgó lefolyástava fentemiitett helyén 

 is megvan. Azután nagyon sok nő itt a folyó- és állóvizek- 

 ben egyaránt jól termő Achnanthes minutissima G r u n.-ból, 

 továbbá a csupán folyóvizet kedvelő *Caloneis fasciata 

 (Lagerst.) CL, amely nem csupán a Hochbach e helyére 

 igen jellemző növény, hanem megvan a Hochbach minden 

 vizsgáltam részén, a Mátyás-csorgóban, a Dunában Káposz- 

 tásmegyernél (valószínű, hogy igy került a lágymányosi tóba, 

 ahol szintén megleltem), a ráczkevei zúgóban, a két utóbbi 

 helyen meglehetősen kicsiny példaszámban. A Hochbachban 

 nagyon sajátságosan széles és rövid (hosszuk 16 í',__ széles- 

 ségük 7 ,", 10 /'-ónként 22 csikkal) alakok is élnek (17. ábra). 

 Megemlítem végül mint meglehetősen jellemző növényt : a 

 *Diploneis puella (S c h u m.) C l.-et ; mellette megvan a D. 

 elliptica (Kg.) Cl. is, amely utóbbiból igen sajátságos tera- 

 tologikus példát leltem : a raphe az egyik végcsomó felé 

 pásztorbotszerűen meg van hajlítva (6. ábra). Tőalakja a 

 ráczkevei zúgóban is él. A D. oculata-t (B r é b.) C 1., is itt 

 kell felemlíteni, mivel e helyen is él, bár megvan az Ördög- 

 árokban, Mátyás-csorgóban és Ráczkevén a zúgóban is. 

 Nem egészen bizonyos, hogy a Q u i n t (Római fürdő. Növ. 

 Közi. IV. 1905. 152.J emiitette adat helyes-e, mivel Quint 

 synonymonjai nem fedik ennek a fajnak a fogalmát. — A viz- 

 esés egészen sebes folyású részein változik a flóra össze- 

 tétele. Ott a minden igen sebes vizben élő Nitzschia dissipata 

 (K g.) G r u n. veszi át a vezető szerepet, amelynek úgy itt, 

 mint a ráczkevei zúgóban igen sajátos rövid és kissé fejecs- 

 kés alakjai vannak (10. ábra). E helyen nem találtam hosz- 

 szabb változatát, a var. media-t (H an tzschj G run., amely 

 a ráczkevei zúgóban van meg, de él itt a vizesés alatti tó- 

 ban talált példa tanúsága szerint a még hosszabb var. acula 

 (H a n t z s c hj G r u n. Másodsorban a mindenütt nagy meny- 

 nyiségben levő Surirella minuta Bréb. jellemzi. A legérde- 



