Adatok Budapest Bacillariea-inak elterjedése ismeretéhez. 73 



duló sp. két csendesvizi faj : a Cymatopleura Solea (B r é b.) 

 W. Sm. számos alakban és a Nitzschia sigmoidea (Nitzsch) 

 W. S m. Ezek mellett az állóvizi fajták mellett számos se- 

 besvizi faj is lelhető itt, amelyek felsorolása e helyen nagyon 

 messze vezetne. 



A még sebesebben folyó helyeken a csendesvizi fajok 

 teljesen elveszitik életfeltételeiket, mivel képtelenek magukat 

 kellő szilárdan lerögziteni s igy itt teljesen átveszik az ural- 

 mat a folyóvizhez különlegesen alkalmazkodott sp.-ek. Ilyen 

 tisztán sebesvizi vegetációt találunk (nem számitva azokat 

 a vázakat, amelyeket a csupán odasodródott, kétségtelenül 

 állóvizi alakok szolgáltatnak) a ráczkevei zúgóban, amely 

 nagyon éles ellentétben van a fentebb vázolt csendesvizi 

 flórákkal. így itt az uralkodó faj a Diatoma vulgare B o r y. 

 var. hrevis Gr un., amely mellett minden más elenyészik, 

 oly nagy tömegben lelhető. Egyes példái sajátságos torz ki- 

 alakulásuak (5. ábra). Emellett azonban fel kell említeni még 

 a lassúbb folyású helyeken igen otthonos *Stephanodiscus 

 Hantzschii Grun.-ot, amelyet Meister (1. c. 50.) plankton- 

 élőlénynek tart s akkor az e helyen oly tömeges példákat 

 csupán fennakádtnak kellene tartanunk, ami ugyan nem le- 

 hetetlen, de legalább is kétséges. A kérdés a duzzasztógát 

 felett képződött tó planktonjának átvizsgálásával azt hiszem, 

 tisztázható lesz majd. Már a sebesebben folyó részeken nem 

 a StephanodiscLis a második sorban említendő, bár ott is 

 megvan, hanem a Cocconeis pedicalus E., továbbá a min- 

 den folyóvízben igen közönséges Rhoicosphenia curoata (Kg.) 

 Gr un., amelynek itt igen hosszú alakjai is vannak (hossza 

 30 /', szélessége 4"5 ,"), amelyek azonban már több helyről 

 ismeretesek, — a *Navicula gracilis E. var. schizonemoid^s 

 V. H., amely alakhoz tartozik minden általam látott példája 

 e teljesen általánosan elterjedt sebesvizi fajnak, mivel sehol 

 sem láttam, hogy a csikók teljesen párhuzamosak lettek 

 volna és hogy a centralis area teljesen szabályos oblongum 

 alakú lett volna. A Mátyás-csorgó lefolyástavát^ tápláló viz- 

 vezeíő agyagcső beömlésénél szintén igen szép, sebesebben 

 folyó vizi flóra alakult ki, amelynek legjellemzőbb tagjai a 

 *Gomphonema angustatam (Kg.) Gr un., amely úgylátszik 

 rnár inkább a hegyek között élő faj, csupán itt is találtam 

 (Ördögárok, Hochbach var.-ai már nem olyan kimondottan 

 hegyiek, bár azok is inkább hegyeket kedvelőnek látszanak 

 s ritkán vannak meg alföldies jellegű területen. így a var. 



* E helyen ismét jártam 1922. márc. 19-én és sajnálattal kellett lát- 

 nom., hogy a tavacskát felduzzasztó téglafalat áttörlék;néhány helyen, úgy. 

 hogy csak a tómedence fenekén volt néhány Cíti. mély viz, az is telve 

 falevéllel, szeméttel, úgy, hogy az e helyről ismertetett jobb fajok leg- 

 nagyobb része valószínűleg teljesen kipusztult, ha csak a befolyáscső 

 épen maradi környékén néhány meg nem menekült. 



