58 Cholnoky Béla: 



Az állóvizekben is nagyon sok olyan alakot találunk, 

 amelyek megvannak a legkülönbféle helyeken is. így pl, a 

 Lágymányosi tó uralkodó faja az Epithemia Sorex K g. Első- 

 sorban csendes vizet kedvel ugyan, de előfordul igen sebes 

 vizben is, igy a ráczkevei zúgóban, ahol a normális alakok 

 között csupán 16 ," hosszú és 7 ," szélesek is vannak, ame- 

 lyek bordái és csikjai azonban normális távolságban vannak 

 egymástól (14. ábra). Már egészen más jellegű a Bacillariea- 

 flóra a soroksári Dunaág egy kicsiny oldalágában Ráczkeve 

 mellett. Itt már sokkal kevésbbé általános elterjedettségű alak 

 uralkodik: a *Navicula lanceolata (Ag.) Kg.,^ amely azonban 

 még folyó vizekben is megvan. A N. lanceolata (Ag.) Kg. 

 var *cymbula (Dónk.) Cl.-et — amely a típustól csupán a 

 csikók számában tér el — itt nem találtam meg, hanem 

 csupán a ráczkevei zúgóban bizonnyal fennakadva, de na- 

 gyon valószínű egyébként, hogy a tőalakkal mindenütt meg- 

 van. A N. lanceolata (Ag.) Kg. mellett alárendelve bár, de 

 azért igen nagy példányszámban leljük itt a Pinnularia Bre- 

 bissonii (K g.) Rab h.-ot tipikus, var. diminuta G r u n. és 

 var. subproducta V. H. alakjában, amely utóbbiak nem sok 

 joggal különböztethetők meg; var. temporalisoknak vélem 

 őket; Navicula cincta (E.) Grun.-ot főként a var. *Heufleri (E.) 

 Grun. alakjában és az ahhoz való átmenetekben. Tipikus 

 csendesvizi faj, amely a magasabb hegységben úgylátszik 

 kimarad (Meister szerint [Kieselalgen d. Schweiz : 138.] 

 Schv^eizban már ritka, S c h ö n f e 1 d t ellenben [in Pa s c h e r, 

 Süsswaeserflora Deutschlands etc. Heft 10.. 92.] több magas 

 hegységből is közli). Ugyancsak ilyen csendesvizi alakok, 

 amelyek nagyobb egyedszámmal vannak meg (gyakoriságuk 

 sorrendje szerint felsorolva) : Pinnularia viridis (N i t z s c h) E., 

 amelynek ugyanannyi sok alakját különböztetik meg (szerin- 

 tem kevés joggal !) mint a P. Brébissonii-nak (Kg.) Rabli. 

 így láttam a következő alakokat : var. commutata (G r u n.) Cl,, 

 var. elliptica Meister, var. pachyptera Pánt.; Gyrosigma 

 acuminatum (Kg.) Rabh., amelynek kis alakja a var. *curta 

 (Grun.) Cl., utóbbi egy kis parti forrásban elég bőven lel- 

 hető nem messze a Dunaág most szóbanforgó kis oldal- 

 ágától. Ezenkívül azonban igen gyakori úgy a tipus, mint a 

 var. (temp. valószínűleg) nem csupán álló, hanem még se- 

 besen folyó vizekben is, amiért is inkább az állóvizeket ked- 

 velő ubiquistának kell tartanunk. Már inkább állóvizi alak 

 a Navicula viridula Kg. var. *Slesvicensis (Grun.) Cl. és 

 var. *avenacea (Bréb.) V. H., amelyek önállóságát nem 

 tarthatjuk teljesen jogosultnak. A jelen helyen a var. Sles- 



^ A *-gal jelzett növények Budapestre újak, a **-gal jelzettek Magyar- 

 országról nincsenek még közölve. Ez utóbbiak mindenikét ábráink között 

 is feltüntettük. 



