Adatok Budapest Bacillariea-inak e terjedése ismeretéhez. 57 



alkalmas (nem is igyekezett megkülömböztetni a helyben élő 

 és csupán odasodródott vagy már esetleg fosszilisen ott levő 

 alakokat), másrészt mert egy próbából túlságosan nagy terü- 

 letre akart következtetni. 



Eféle tévedéseknek elejét veendő, mindig több helyről 

 szedtem kisebb próbát, lehető pontosan egynemű viszonyo- 

 kat keresvén ki. Ilyen eljárás mellett tapasztalhatjuk, hogy 

 a Bacillarieák alkalmazkodása egyes oikologiai faktorokhoz 

 tökéletesnek mondható, mert nagy szigorúsággal mindig a 

 külső viszonyoknak megfelelő növénytársaságokat találunk 

 együtt. Igen könnyű ezt megállapítani épen Budapest kör- 

 nyékén, ahol a termőhelyek változatosak : a hegyi pataktól 

 az alföldi csendesvizű érig és a nagyfelületű állóvizekig fel- 

 lelhető minden. Azonban a tisztán látást, az Ítélethozatalt 

 nagyon zavarja az a tény, — amire az alábbiak folyamán 

 még többször rámutatunk — hogy az elhalt, vagy a viz sod- 

 rába került plankton-alakok váza épen SÍO2 tartalmánál fogva 

 beláthatatlan időkig épségben marad. A mai vizsgálati mód- 

 vSzerekkel pedig nem vagyunk képesek arra, hogy az élő tar- 

 talommal együtt a váz finomabb szerkezete vizsgálatát is 

 lehetővé tegyük. Erős savban (H2SO4, HNO3) kel! az anyagot 

 felfőznünk a váz tanulmányozása kedvéért, de igy azután 

 képtelenség eldönteni, melyik volt élő állapotban a gyűjtő- 

 helyen, melyiknek került oda a váza. Még ha teljes plasma- 

 tartalommal is vizsgáljuk őket, akkor is marad elég tévedésre 

 okot adó élőlény, hiszen állóvizbe pseudoplanktonként lekerült 

 benthos-Bacillaria szükségképen nem pusztul el azonnal. 



A legelső életviszonybeli különbséget ott találjuk, ami- 

 kor a fenékhez kötött benthost állítjuk szembe a vizben 

 lebegő planktonnal. A plankton élőlényei a legegyszerűbb 

 életviszonyok között élnek, mig a benthosra már több külső 

 körülmény hat s igy sokféle módon is alakul ki. A „nekton"- 

 csoport nem jöhet számításba, hiszen a Bacillariea-k sokkal 

 lassúbb mozgásuak, semhogy ez a mozgás áramlásokkal 

 szemben észrevehető lehetne. 



A budapestkörnyéki planktont, sajna, tavaly eszköz 

 hiányában nem tudíam tanulmányozni s igy a következőkben 

 csupán benthos vagy olyan élőlényekre szorítkozom, amelyek 

 a fenéken élnek anélkül, hogy ahhoz hozzá volnának rög- 

 zítve. Természetesen a planktonban is bizonyára részt vesz 

 több ezek közül, de azokat a már említett okokból igen sok 

 esetben az állandóan a fenéken élő növényektől megkülön- 

 böztetni nagyon nehéz. 



A Bacillarieae most említett flóracsoporija — a ben- 

 thos — aszerint válik különbözővé, mindig csupán édes víz- 

 ről beszélve, mivel sós vizet Budapest környékén nem volt 

 alkalmam vizsgálni, amint álló vagy lassú folyású vízről, 

 illetve sebesebben folyó vízről van szó. 



