52 Moesz G.: 



Amikor a lublini osztrák-magyar főkormányzóság át- 

 vette az intézetet, az értékesebb műszerek, mikroszkópok 

 és főképpen azok lencséi már hiányoztak. A könyvtárt is 

 össze-vissza hányt állapotban találtam. Ott időzésem idejé- 

 ben folyt már a rendezése. A főkormányzóság, hogy a 

 további pusztulásnak elejét vegye, tudományosan képzett 

 egyénekre bizta a gyűjtemények megőrzését, melyeknek 

 botanikai anyaga többek közt 3 szekrénybe elhelyezett 

 maggyüjteményből, 2 szekrénybe elhelyezett farongáló 

 gombából, igen sok faátmetszetből, négyszögletes üvegekbe 

 eltett készítményekből, herbáriumi gyűjteményekből, viaszk- 

 mintákból és egyébb tanitási eszközből állott. 



1908-ban megjelent ennek az intézetnek és Pulawy 

 természetrajzának orosz nyelvű leirása. Volt az intézet- 

 nek tudományos folyóirata is, melyben több értékes bota- 

 nikai dolgozat is megjelent. 



Kétségtelen, hogy a lengyelek magas színvonalra 

 fogják emelni ezt az intézetet, melynek bölcsőjét ők állí- 

 tották fel Marymontban. 



A lengyeleknek másik mezőgazdasági főiskolája a 

 Lemberg melletti Dublanyban van. Ezt 1855-ben alapították. 



A növényvédelmi állomás (Stacya ochrony roslin) egé- 

 szen fiatal intézet, melyet három testűlet, nevezetesen a Varsói 

 Kertészeti Egyesület, a Központi Gazdasági Egyesület és a 

 Cukorrépatermelők Egyesülete alapított 1911-ben, Varsóban. 

 A Kertészeti Egyesület házában kapott elhelyezést, ahol 4 szo- 

 bát foglal él. Nélkülözvén az állami támogatást is, felszerelése, 

 könyvtára és gyűjteményei még nagyon hiányosak. Ismervén 

 azonban Trzebinski József-nek, az intézet vezetőjének jeles 

 tehetségét, bizonyos, hogy a fiatal állomást fokozatosan kifej- 

 leszti. Mindenesetre előnyére válna, ha a lengyel állam venné 

 át az intézetet, annál is inkább, mert a növényvédelem ügye 

 elsősorban állami feladat. Az a nagyszámú vizsgálat és publi- 

 káció, amelyről 1916-ban beszámol, kezeskedik arról, hogy az 

 intézet szép jövőnek néz elébe. Évi jelentéseiben értékes 

 közlések jelentek meg az országban megfigyelt növényi és 

 állati szervezetektől származó növénybetegségekről. 



Az idegen szellem és kultúra ellen a lengyelek csakis 

 társadalmi úton védekezhettek. Tudományos társulatokat 

 alapítottak. Érthető, hogy ezek elsősorban a lengyel nemzet 

 történetére és az ethnografiára fordították figyelműket, de a 

 lengyel művészet ápolására és a természettudományok fej- 

 lesztésére is nagy súlyt fektettek. A nagyobb társaságok 

 közül, amelyek a botanika művelését is szolgálták, fel- 

 emlitendők : a krakkói Tud. Akadémia és a lembergi Termé- 

 szettud. Kopernikus Társaság. Ezek mindenike több tudo- 

 mány szolgálatában áll. Külön botanikai társaságuk és 

 külön botanikai folyóiratuk a lengyeleknek most sincs. 



