50 Moesz G: 



tologiai tanszéke, mely az első ilynemű tanszék volt Euró- 

 pában. A botanika tanára Jundzill volt, aki igen szép 

 botanikus kertet is létesitett. 1830-ban megjelent egyik mun- 

 kájában a Litvániától Ukrajnáig terjedő lengyel területen 

 1671 phanerogam növényt sorol fel. Ugyanebben az időben 

 működött a francia Giliberí J. E. a grodnói főiskolán. Az 

 volt a megbízása, hogy Grodnóban orvosi főiskolát és bota- 

 nikus kertet létesítsen. A zavaros botanikai viszonyok miatt 

 menekülnie kellett és Tysenhaus grófnak az a terve, hogy 

 itt magánegyetemet alapítson, nem valósulhatott meg. A 

 grodnói egyetem nem kelt életre, de Gilibert grodnói tevé- 

 kenysége a botanikai irodalmat több fontos munkával gazda- 

 gította, melyek főképpen a litván flórával foglalkoznak. 



Nyom nélkül tűnt el Besser W. kiváló tevékenységé- 

 nek színhelye, a krzemienieci lengyel főiskola és botanikus 

 kert is, mely Besser idejében Európának talán legszebb és 

 leghíresebb kertje volt. Innen került az Azalea pontica 

 Európa kertjeibe. A lengyelek azzal a szándékkal szervez- 

 ték ezt a főiskolát, hogy az a lengyel természettudományok 

 és mathematikai tudományok centruma legyen. 1810-ben 

 több mint 600 hallgatója volt. Könyvtára pedig 100.000 

 kötetből állott. A lengyel felkelés idejében, 1831-ben az 

 oroszok bezárták. Nagy gyűjteményeit, könyvtárát, sőt a 

 botanikus kert élő növényeit is az akkor alapított kiewi 

 orosz egyetemnek adták át. Ide kerültek Bessernek és 

 jeles tanítványának, Andrzejowski-nak botanikai kéziratai 

 is, melyekből később az orosz Rogowicz A. sok adatot 

 kisajátított. 



A krzemienieci főiskola lengyel tanárainak egy része 

 átment Kiewbe. Amikor azonban az ottani egyetem ifjú- 

 sága erős lengyel propagandát fejtett ki, az egyetemet 

 1839-ben bezárták és a Krzemieniec-ből jött lengyel 

 tanárokat elbocsátották. Ettől az időtől kezdve a kiewi 

 egyetem teljesen orosszá lett. Rogowicz után a kiváló 

 orosz botanikus, Schmalhausen foglalta el Besser 

 katedráját. Hosszabb ideig tartó tespedés után a lengyel 

 származású Paczoski szerzett diszt és tekintélyt a kiewi 

 egyetem botanikai tanszékének. 



Varsó-ban botanikai centrum nem tudott kifejlődni. 

 Az egyetemet csak 1816-ban állították fel. Első botanikai 

 tanára a marymonti mezőgazdasági főiskoláról ide jött 

 Szubert Mihály volt, aki alapját vetette meg a varsói 

 botanikus kertnek, melynek növényjegyzékét 1820-ban 

 adta ki. Ebben a jegyzékben a Varsó vidékén vadon 

 növő növényeket is felsorolja, szám szerint 907-et. Ennél 

 •fontosabb munkája az, amelyben Lengyelország fáit és 

 cserjéit irja le. Azt a tervét, hogy Lengyelország flóráját 

 megírja, nem valósíthatta meg. Két jeles tanítványa : 



