-40 Zsák Zoltán 



c) az /. hyhrida két példányának hurokképzéssei tár- 

 sult, tökéletlenül csúcsbafutó levélerezete középhelyet foglal 

 el egyik részéről az /. ensifolia és germanica, másik részé- 

 ről pedig ugyancsak az /. ensifolia, továbbá az /. salicina 

 megfelelően jellemzett levélerezetei között. Más szóval : a 

 levélerezet alkotása világosan elibénk tárja, hogy Baum- 

 garten /. hybrida-jának két példánya közül az egyiknek 

 létrehozásában föltétlenül az I. ensífo//a-nak és /. germanica- 

 nak, a másikban pedig az /. Gnsifo/ía-nak és /. salfcma-nak 

 van része s igy ezen az alapon az egyiket /. ensifolia 

 X germanica-, mig a másikat /. ensifolia X sa/ícína-szárma- 

 zású bastardnak kellene tartanunk. 



Azonban Baumgarten mindkét példánya kis — és 

 elég sok (9 — 12) — fészkű ; ez a közös tulajdonság pedig 

 csak abban az esetben állana meg helyét a levélerezet 

 alapján megnyilvánuló származásnak megfelelően, ha vagy 

 mindkettőnek közös szülőnövénye : az /. ensifolia volna 

 felruházva hasonló tulajdonsággal, vagy pedig a másik két 

 szülőnövény birna egyformán kicsiny- és sokfészkű virág- 

 zattal. Ám a valóságban úgy áll a dolog, hogy az /. ensi- 

 folia és az /. salicina virágzata nagy — és legfeljebb kevés 

 fészkű, az /. germanica-é pedig apró és sokfészkű. A szó- 

 ban levő két hybrid fészkeinek nagysága és száma tehát 

 nyilvánvalóan az /. germanica befolyásának eredménye s 

 igy egyikre nézve a levélerezet alapján megnyilvánuló /. 

 ensifolia X öermanica-származást a virágzat fészkeinek nagy- 

 sága és száma is megerősiti, a másikra nézve viszont a 

 levélerezet alakulásából megállapítható két szülőnövényhez : 

 az /. ensifo/ía-hoz és salicina-hoz mint harmadik szülő- 

 növény az /. germanica járul, ugyancsak a virágzat fészkei- 

 nek nagysága és száma alapján. 



íme, az i. hybrida B a u m g. eredeti példái egy egy- 

 szerű (fajnak fajjal való = hybridogamia) és egy combinált 

 (fajnak hybriddel való = gnesiogamia) kereszteződési esetet 

 tárnak elénk. Hogy a gnesiogamia esetében melyüí két faj 

 hybridje kereszteződött a harmadik fajjal (triphiihybrid), arra 

 nézve épen levelének érhálózata szolgál útmutalással ; esze- 

 rint t. i. föltétlenül (Inula ensifolia X germanica) >[ salicina- 

 kereszteződésről lehet csak szó, mert az /. saliciím-ra jel- 

 lemző igen sűrű, aprószemű, erősen fejlett levélhálózat más- 

 kép nem érvényesülhetett volna a triphil-hybriden oly kifeje- 

 zetten. S hogy ez tényleg igy van, arra nézve, mint analóg 

 esetre, hivatkozom az (/. ensifolia X salicina) X salicina 

 példájára, melynek levélerezete (II. kép 7.) meglepően 

 hasonlít a Baumgarte n-félééhez, a levél basisa azonban 

 gyengén szíves vállal kerekített, maga a növény pedig töké- 

 letesen az /. salicina habitusával rendelkezik, egy, legfeljebb 

 két-három nagy fészekkel. 



