16 



Rapaics Raymund 



problémának ismert feP nevezetesen hogy volt-e az utol- 

 só jégkorszak óta Középeurópában egy geológiai jelentőségű 

 steppe-periódus, melyre ő a keleti Alpokban található xe- 

 roterm szórványok alapján következtet, avagy az ezt támo- 

 gató jelenségeknek van-e más magyarázata. 



E tanulmányok közül ránk nézve most különösen 

 Vsleher dolgozatának van jelentősége, mert ő tulajdonképen 

 a északnémetországi lápnövényzet fosszilis szukcesszió-cik- 

 lusát állapította meg ezen dolgozatában, melyből már fön- 

 tebbi szavait is idéztem. Egy zárószövetkezettel végződő, 

 körülbelül 7 m. vastagságú, északnémetországi láp szkema- 

 tikus keresztmetszete Weber szerint alábbi képet adja : 



'^ >. 



>^ 



:0 'O 



N N 



co O. 



■<LI 



O N 

 01) !0 



0) 1) 



> 'O 



:0 N 

 N D. 

 (« -0 



S D 

 3 'O 



1. Fiatalabb Sphagnetum-tözeg. 



Scheuchzerieto-sphagnefum tőzeg. 



2. Határréteg: Eriophoretum-tőzeg E. vaginatum-hó\, 

 Callunetum-tőzeg, stb. 



3. Öregebb Sphagnetum-tőzeg. 



4. Scheuchzeríetum-tőzeg, Cariceto-sphagnetum tő- 

 zeg vagy Eriophoretum-tőzeg E. uagmafum-ból.stb. 



5. Píneto-betuletum tőzeg, felül többnyire egy réteg 

 erdei fenyő tuskóival. 



6. Alnetum-tőzeg. 



7. Phragmitetum-tőzeg. 



8. Tőzegiszap. 



9. Iszaptőzeg. 



10. Mész. 



11. Agyag. 



12. Diluviális talaj. 



Szemiterresztrikus 



Terresztrikus 



Szemiterresztrikus 



Telmatikus vagy 

 szemiterresztrikus 



Terresztrikus 

 Szemiterresztrikus 



Telmatikus 

 Limnikus 



képződmények 



Weber szerint ez a keresztmetszet a szukcesszióval 

 majdnem a maga egészében meg van m.agyarázva. „Eszak- 

 németország lápjai azon részében, mely az utolsó jégkor- 

 szak után a klima enyhülése óta az öregebb Sphagnetum- 

 tőzeg képződéséig rakodott le, klimatikus nedvességbeli vál- 



^ Kerner A. : Der Einfluss. der Winde auf die Verbreitung der 

 Samen im Hochgebirge. Zeitschr. Deutsch. Alpenvereins II. (1870/71) 171. 



