Péterfi Márton. ^ 121 



kidolgozta. Nagyon szépen rajzolt és festett^ ; különösen 

 ceruza rajzai és vizfejtményei voltak felette szépek és ter- 

 mészethűek. Tussal készített rajzait már nem jellemezte az 

 a finomság és határozottság. 



Tudományos fejlődését nála is megjelent munkái alap- 

 ján kisérhetjük figyelemmel. Legelső bryológiai műve [2]' 

 már mint jószemű megfigyelőt mutatja be, amelynél (tanító- 

 képzői képesítője előtt irta) még Hazslinszky sokban segí- 

 tette. Első munkái inkább adatok. Bár kritikailag dolgozik, 

 adatai elsőrangúak [3, 8, 10 j; majd a rendszertan és oiko- 

 logia felé fordul, végűi a monographikus feldolgozás veszik 

 igénybe. 



Oikologiai megfigyelése csak kis hányadát adta közre 

 [33, 35J. Biológiai megfigyelések alapján felette érdekesen 

 tisztázta a Catharinaea-kat [9], és bár W. Krieger kritikája' 

 kis részben helyt álló, sokban mégis csak Péterfi megálla- 

 pítása a helyes. A Catharinaea-kka\ mindig nagy előszere- 

 tettel foglalkozott ; legelső meghatározása anyaga éppúgy 

 ezen nemzetségből való volt, mint élete utolsó műve [50] ; 

 éppen mert tovább foglalkozott velük, ha megállapítása 

 helytelenségére rájött volna — joggal mondom — helyesbí- 

 tette volna ennenmagát Krieger kritikája után annál is inkább, 

 mert ha téved, beismeri, enmaga igazítja helyre\ Helyi 

 monographiai [17, 37] felette értékesek és megbízhatók. 



Sokat foglalkozott a Philonotis és Schistidium, Sphag- 

 num nemzetséggel, azonban eredményei kis hányadát kö- 

 zölte- Még legtöbbet a Sphagnum-okra vonatkozólag közölt 

 volt (25, 30, 35, 48.) 



Mint élesszemü szerencsés gyűjtő^ igen sok teratoló- 

 giai tárgyat talált — felette kis részét dolgozta fel (45) — 

 úgy ezeket, mint saját gyűjtésem, külön herbáriummá egye- 

 sítettük, s szándékom volt feldolgoztatni. Kari János 

 (BudapesO akkoron kolozsvári kegyesrendí főgymnasiumi 

 collégánk el is kezdette e gyűjtemény tanulmányozását. 

 Moha teratología-ból került ki utolsó műve is (50'') 



Régi vágya : Hazánk mohainak exsíccatum-ban való 

 kiadása csak 1916-ban vált valóra, amikor a Bryophyta 



^ Ethnographiai vonatkozásúakat is; igy Feleken tanulmányozta a 

 jármokat, faragványait, disziléseit igen szép színes rajzokban dolgozta fel 



- A [ ]-ben levő számok jelzik az életrajz végén összeállitott iro- 

 dalmi működés illető sorszámos cikkét. 



'^ In Hedwigia XLVIl. : 200-203. 



■* Több exsiccatumnak volt munkatársa; Bryoth. meridionalis, 

 Bryophyta regni Hung. exsicc, Flóra Hung. exs., FI- Romániáé exs., 

 Kryptogamae exs., Musci europaei exs. 



•' Helyreigazitandó azonban ama állítása : „Ein áhnlicher Fali ist 

 in der Literatur bis jetzt unbekannt ..." (cf. p. 153), mert Potier de la 

 Varde (in Bull. Acad. intern. Géogr. Bot. 1906 : 287—8, 4. fig.) teljesen 

 hasonló abnormális esetet talált a Cath. urídulata-náW 



