J22 Győrffy István 



regni Hung. exs. I. kötetét kiadtuk, amelyről már 1905-ben 

 leveleinkben álmodoztunk (24. levele) A II., III. kötetet már 

 ©láh megszállás alatt adtam ki 1919. IV. 25.-én, amely 

 azonban — egyetlen példány kivételével — mind o\ék\ pré- 

 dára jutott. 



Az utókor megállapíthatja rideg valóságként, hogy 

 tartalmas értékes művei Déváról és csekély személyem igaz- 

 gatása .alatt való időkből kerültek ki. 



Hazai botanikusaink közül igen nagy fisztelettel be- 

 szélt mindig Hazslinzsky Frigyesről, Borbás Vincé- 

 ről, Demeter Károlyról, Barth Józsefről, Degen Árpád- 

 ról; meleg baráti viszony kötötte Mailász József, 

 Lattyák Sándor és Bihari Gyulához. 



A külföldiek közül igen nagyra tartotta W. Ph. 

 Schimper-t, K, G. Limpricht-et, és L Loeske-t. 



Több külföldi bryologussal állott összeköttetésben. R. 

 Ruthe, J. B. Förster, K. G. Limpricht. V. Schiffner, 

 Gg. Roth, C. Warnstorf, etc. (még vagy 15.) 



A hazai tudományos körök kellőleg értékelték Péterfi 

 munkásságát ; A Magy, Tud. Akadémia segélyezte gyűjtő 

 útjaiban, támogatásával a Bihar-hegységben végzett útja 

 eredményeit (1908J közölte; a Kir. M. Természettudományi 

 Társulat kitünteti a Bugát-dij odaítélésével. „A virágok bio- 

 lógiája" kézikönyvet ki akarta adni a könyvkiadó vállalat 

 cyclusában. 



Amiként őt támogatták a szakkörök, úgy ő is szívesen 

 állott mindenkinek rendelkezésére s vállalta a mohák meg- 

 határqzását^ 



É'etrajzi adato\ : Péterfi Márton Borosjenőn 1875. 11. 

 1-én születelt, a 7 testvér között mint legidősebb gyermeke 

 Péterfi (Pinterák) Ferencnek. Már kora ifjúságában bújja a 

 aeabad természetet, emiatt sok baja volt ; a sablonos, rossz 

 iskola kereteibe sehogy sem tud beleilleszkedni, nehézsé- 

 gekkel szerzi meg a IV. oszt. főreáliskolai bizonyítványt, s 

 megy át a dévai áll. tanítóképző intézetbe. Tanárai közül 

 Borostyányi Béla főreáliskolai tanárhoz fűzték csupán szá- 

 lak, aki ifjú korában segítette s később is nagy érdeklő- 

 déssel kisérte pályáján. Már tanuló korában szorgalmasan 

 gyűjtögetett. 1895. szept. 1-től elemi népiskola tanitó Déván, 

 ahol 1906. augusztus 31-ig mint pontos, lelkiismeretes, de 

 nem lelkes tanítóként (Mailász szavai) működik. 1906. IX. 

 1-én áthelyezik a kolozsvári monostori elemi népiskolához, 

 ott tanit, egyben az egyetemi botanikus-kert conservatorá- 

 nak is megválaszttatja, majd 1909. IX, 1.-től fogva Richter 

 Aladár volt kolozsvári tud. -egyetemi ny. r. tanár beoszttatja 



' így Hollós L., Dr. Chyzer Kornél. Wolcsánszky J., Straub F.. De- 

 gen Árpád, Holuby J. L,, etc. gyűjtéseit meghatározta, 



