132 Gróf Ambrózy-Migazzi István 



luna itt kevésbbé záródott és több hely jut a pázsitféléknek, 

 de főleg a Genista sagitialis-nak. Carlina acaulist is talál- 

 tam itt. 



A harmadik parcella már inkább nyiresnek mondható, 

 ahol a Juniperus és a Calluna mindinkább elvesztik ural- 

 mukat, végre átengedik a teret a dudvás növényeknek, me- 

 lyek flórája itt a legeltetés, kaszálás, és a föld feletti és 

 alatti időszaki vízjárások hatása alatt áll. Itt van a legtöbbje 

 ama tavaknak és állapoknak, melyeknek némi tőzeg kép- 

 ződésére vall a Parnassia is. A legjobban fejlett nyire- 

 sek helyét ma akácülletések foglalják el. Ezek alatt a Ko- 

 ponyás-patak völgyfenékét és ugyancsak állandóan vizbő 

 süppedékes oldalait alnetum boritja, melynek rendkívül gaz- 

 dag aljnövényzetét hasonló fekvésben e vidéken mindenütt 

 az Athyrium filix femina és az Athyrium spinulosum szokta 

 alkotni. Ezen filicetum e helyen régebben az uradalmi 

 marhaállomány legeltetése által majdnem kipusztult ; most 

 kezd ismét erőhöz jutni. Ez áll a sphagnetumra is melyben 

 Callunát, Parnassiát, Lycopodium clavaiumot és Droserát 

 (Gáyer Gyula) állapítottunk meg. Ez a felláp terjedőben 

 és fejlődésben van. Ezt bizonyítják az itt pusztuló félben 

 levő meiasabb égerfák. Alig 30 lépésnyire ezen északi jel- 

 legű és tényleg is hideg helytől őrködik a Koponyás-patak 

 főforrása fölött egy 170 cm. átmérőjű öreg bükk, minden 

 korosztályú ivadékával. Mellette terem a Cyclamen, Aspi- 

 dium filix mas és Viola álba. 



Jeli sokáig egy nagyobb birtoktest hamupipőkéje volt, 

 ami a botanikus szempontjából előnyére vált. A kulturtörek- 

 vések nem voltak elég erősek arra, hogy a vegetáció ter- 

 mészetes fejlődését megakasztották volna. 



Növényrezervációnak Jelit két körülmény predesztinálja. 

 Egyik az, hogy itt kis helyen egymás mellett találunk olyan 

 formációkat, amelyeket hazánkban másutt nagy távolságok 

 választanak el. A másik az, hogy az ericetum a Németor- 

 szág északnyugati részére oly jellegzetes „Heide", mely ott 

 a kultúra folytán pusztuló félben van, Magyarországon tud- 

 tommal sehol sincs meg oly nagy arányokban és oly töké- 

 letes kifejlődésben, mint Jeliben, ahol előőrsi elszigeteltsé- 

 gével és szokatlan környezetével hatáscs növényföldrajzi 

 érdekesség számba megy. 



Erdészeti fontossága abban van, hogy, amint arra is- 

 mételten rámutattam, Nyugatmagyarországon, beleértve a 

 mai Burgenlandot, az elcsarabosodás jelei mindjobban mu- 

 tatkoznak. Az ellene való védekezés gazdasági közérdek. 

 Ügy az elcsarabosodás folyamatának, mint az ellene való 

 védekezés tanulmányozására Jeli kiválóan alkalmas, mert 

 itt az elcsarabosodás minden fázisát egészen az „Ortstein"-ig 

 tanulmányozhatjuk, amit már Inkey Béla is hangoztatott. 



