Növényrezervációk és parkok Középeurópában és Magyarországon. 133 



Az Ericaceákkal kapcsolatban a humuszról, gr. Silva 

 Tarouca fent idézett könyvében, 1912.-ben ezeket irtam : 

 „A második, még sokkalta nehezebb talány, amely a szak- 

 embereknek egész karát kivánja, a humusz kérdése, melyet 

 a természettudományok különböző ágai csak egyesült erő- 

 vel fejthetnek meg. Csak ha ennek a bonyolult világnak tör- 

 vényszerűségeit pontosan ismerni fogjuk, leszünk képesek 

 a mi humuszágyainkat, valamely tetszőleges helyen, olyan 

 kémiai, fizikai és biológiai egyensúlyba, biztosan és tartó- 

 san helyezni, amely az illető Ericacea fajnak megfelel. Csak 

 szilárd tudományos alapon állva, lesz lehetséges feltétlenül 

 megbizható termesztési előírásokat adni ! A gyakorlatból 

 merített termesztési receptek egyszer beválnak, máskor csü- 

 törtököt mondanak, aszerint, amint a most még ismeretlen 

 tényezők kedvezően vagy kedvezőtlenül hatnak, amit a 

 priori megállapítani nem lehet. Innen ered a sok ellenmon- 

 mondás, a balsiker és a váratlan siker." 



Azóta haladt a humusz ismerete: előtérbe lépeü a ta- 

 lajok savtartalmának fontossága, aminek a mezőgazdaság 

 szempontjából nagy jelentősége van : az agrogeologus pe- 

 dig mindig jobban értékesiti a növényzet útmutatásait. Re- 

 ménylem az agrogeologus gy^^.kori vendége lesz annak a 

 jelii humusz-múzeumnak, mely a kertész és a növényhono- 

 sitó részére kincset fog jelenteni. 



Esztétikailag ott a kultúra — mirabile dictu — még az 

 akácz telepítéssel is csak keveset rontott ; a növényfőldraj- 

 zilag is indokolt Pinusok ültetésével még fokozta is a ter- 

 mészetes kép hatását. Jeli összhangzó akkordokban el- 

 csengő kontrasztjaival már mai állapotában is hatalmas 

 park, amely csak csekély korrektúrára szorul. 



A növénygeográfiaí alapon álló tájalakitónak Jeli geo- 

 plasztikai, edaphikus, klimatikus és hydrologiai viszonyai 

 gazdag lehelőségeket nyújtanak, melyek kihasználását nem 

 akaszthatják meg a mai viszonyok nehézségei sem. 



Malonyát egyedül csináltam, mint kezdő, a jelii nö- 

 vényrezervációt és parkot pedig sok évi tapasztalatom és 

 beható tanulmányaim alapján akarom megteremteni. Ezen 

 munkámhoz kérem a tudományos körök támogatását. 



(A növ. szakosztály 1923. nov. hó r4-én tartott üléséből.) 



Mágocsy-Dietz Sándor: A tölgylisztharmat 

 peritheciumainak megjelenése hazánkban. 



Általában ismeretes szerte hazánkban a tölgyek leveleit 

 ellepő lisztharmat, amelyet Európában és pedig Franciaor- 



Botanikai Közlemények. 4 — 6. füzet. • 9 



