Lyka Károly: Kritikus és uj magyar Thymus-alakok. 145 



tozik, a melyek az Appenini ' s a Balkán-félsziget közös 

 tulajdonai s a melyeket egy hajdan fennállott szárazföldi 

 összeköttetés bizonyítékául szokás felemliteni. 



Geographiai elterjedését jól ismerjük, nevével s annak 

 eredetével azonban ugy látom, alig foglalkoztak. A florisztikai 

 s rendszertani művekben általánosan „Marrubium candidis- 

 simum L." néven emiitik, ámde ha Linné műveiben utána 

 nézünk, csakhamar feltűnik, hogy sem Linné leirása nem 

 illik reá, sem pedig Kréta szigetén, ahonnan Linné emliti, 

 nem fordul elő. Cikkem német részében bővebben fejtem ki 

 azokat az okokat, a melyek miatt ezt a nevet el kell ejtenünk 

 s a M. incanum Desr. ap. Lam. Enc. III. 716 névvel he- 

 lyettesítenünk. 



(A növt. szakosztály 1922. június 14-én tartott üléséből.) 



Lyka Károly: Kritikus és uj magyar Thymus- 

 alakok. 



(Formae novae hungaricae generis Thymi.) 



A következő felsorolás a Thymus Serpyllum L. hazai 

 alakkörén belül még le nem irt alakok leírását tartalmazza. 



Mivel a Thymus genusz középeurópai alakjainak rend- 

 szeres felsorolása és tárgyalása későbbi részletes tanulmány 

 számára van föntartva, ebben a felsorolásban csak azok 

 az alakok szerepelnek, melyek Jávorka Sándor sajtó 

 alatt lévő „Magyar Flórájában" uj alakok gyanánt, de csak 

 magyar nyelven vannak leirva s ezért a nemzetközi bota- 

 nikai kongresszusok határozatai értelmében őket még latin 

 nyelvű diagnózissal is el kellett látni. 



Thymus Serpyllum L., Sect. Homaeophylli. Caules et 

 rami holotrichi, fólia ramorum florentium superiora et média 

 eiusdem formae, deorsum haud conspicue deminuta. 



ssp. Th. Marschallianus (Willd.) m. — Hungária mé- 

 dia. — f. lasiophyllus m. Caulibus decumbentibus nullis, 

 omnibus erectis. Fólia anguste lanceolata 18 — 20 mm. longa, 

 3 mm. lata, nervatura camptodroma. Inflorescentia elongata, 

 interrupta. Tota plánta pilis patentibus tecta. — f. leuco- 

 trichus m., a prioré differt inflorescentia globosa. — f. tor- 

 nensis m., caules decumbentes, anno sequente inflorescen- 

 tia terminati. Fólia 15 — 20 mm. longa, 2—3 mm. lata, tota 

 plánta pilis longis patentibus tecta, ceterum ut typus. 



ssp. Th. brachyphyllus (0 p i z) m. — Hungária média. 

 — f. natronatus m., 5 — 6 cm. altus, caulibus tenuibus, 

 infra inflorescentiam adpresse pilosis. basin yersus fere 

 glabris. Fólia anguste lineari-lanceolata, 5 — 7 mm. longa, 1 

 mm. lata, rigida, glabra, nervis lateralibus aegre distinguen- 



