Apró Közlemények. 153 



kis munkájában Hanákról, mint botanikusról tesz említést^ 

 A kettős forradalom után, 1919. őszén, a jelen sorok 

 Íróját megbízták Pest egyik legrégibb középiskolájában, a 

 piaristák új főgimnáziumában a természetrajzi szertár ren- 

 dezésével. Ezen munkálatok alkalmával előkerült H a n á k 

 Herbáriuma. A gyűjtemény 23 fasciculust tartalmaz s körül- 

 belül 3550 lapból áll. Ebből kb. 150 kriptogam növény, a 

 többi virágos. A növények még most is jó állapotban 

 vannak s néhánytól eltekintve helynévvel és évszámmal 

 vannak megjelölve. A 1840 — 46. évekből származnak s nagy 

 részük Mármaros-vármegyéből való, ahol Hanák Márma- 

 rosszigeten négy évig tanárkodott'. Ezen idő alatt bejárta a 

 környék magasabb hegyeit (Pietrosz, Hoverla, Gutin, Kőhát, 

 Cziblesz) s nevezetesebb helyeit (Kabolyapojána — jelenleg 

 Gyertyánliget — , Szlatina, Ökörmező, Szuligula, Dragomér, 

 Rónaszék, Rahó, stb.) és szép gyűjteményt szerzett össze. 

 Gyűjteményében megtaláljuk — hogy csak néhány neve- 

 zetesebb növényt említsünk — a Ligularia (Cineraria) sibi- 

 ricát és a Drosera rotundifoliát a Kőhátról, a Ranuncalus 

 crenatust. a Dryas octopetalát, a Tofieldia borealist, a Pin- 

 quicula alpinát, a Soldanello alpinát a Pietroszról, a Cam- 

 panula corpathicát Trebusányról, a Dianthus compactust a 

 Trojagáról, a Lathyrus (Orohus) laevigatust Mármarossziget- 

 ről. a Menyanthus trif. liatát Gutin környékéről, a Taxus 

 baccatát a Cziblesről stb. A második hely, ahonnan szintén 

 számos növény található Hanák gyűjteményében, Vácz. 

 Itt ugyanis 1845-ben tanárkodott s bejárta a környéket (Nagy- 

 szál, Göd. Esztergom, Kövesd). Szabad idejében Hanák 

 sokat utazott s így érthető, hogy gyűjteményében hazánk 

 legkülönbözőbb tájairól találunk növényeket (Sátoraljaújhely, 

 Tokaj. Pozsony, Nyitra, Beregszász, Oravica. Mehadia. Sop- 

 ron, Keszthely, Fiume, továbbá Cherso, Dalmatia). 



A gyűjteményben ezenkívül tekintélyes számmal sze- 

 repelnek az u. n. cserepéldányok, Hanák ugyanis a leg- 

 több magyar és számos külföldi botanikussal állott össze- 

 köttetésben'. A magyar botanikusok közül György, Müller 



' Ka n i t z : Geschichle d. Bolanik in Ungarn. Hannover 1863. 



- Emlékkönyv a Királyi Magyar Természettudományi Társulat fél- 

 százados jubileumára (Budapest, 1892) c. munka 75. oldalán irja Staub 

 Móricz: ,.A hazai flórából különös érdeket kelthetett a máramarosi 

 havasok növényzete. Adler András egri gyógyszerész kél izben 

 értekezett az érdekes flóráról. Hanák János is hozott onnan szép 

 gyűjteményi és már az 1842. június 4-én tartott szakülésen inditványozta 

 M i h á 1 k a, hogy György József és Hanák János szólittas- 

 sanak föl. hogy a Társulatnak gyűjtött növényekkel kedveskedjenek." 



* A kegyesrendiek központi könyvtárában őrzik Hanák János- 

 nak a szakkörök előtt teljesen ismeretlen „Természettudományi Napló" -ját. 

 A 32 oldatra terjedő kézirat az 1846 — 1849. évek közti időről közöl sür- 

 gönysfilusban feljegyzéseket és a kor természettudományokkal foglalkozó 



