— 50 — 



For at kunne drage de planteklimatlske Grsenselinier, Bio- 

 chorer, somKoppen kalder dem, maa man f0rst kende det bio- 

 logiske Spektrum for de forskellige Jordstr0gs Vedkommende ; man 

 maa i denne Henseende f0rst have unders0gt Lokaltloraer paa en 

 Maengde forskellige Punkter spredte over hele Jorden; f0rst og 

 fremmest Lokalfloraer fra alle de Omraader, som viser i 0jne fal- 

 dende Forskelligheder med Hensyn til Hydrotermfigur o: Tempera- 

 tur- og Nedb0rkurvernes Forl0b. F0rst naar dette er sket, kan 

 det Maal, som jeg tilstreeber, naas, nemlig en biologisk Plant e- 

 geografi paa Basis af Livsformernes Statistik. 



Det er indlysende, at dette forberedende Arbejde er saa om- 

 fattende, at en enkelt Mand paa ingen Maade er i Stand til at ud- 

 f0re det; isaer er det meget vanskeligt ved Litteratur- og Herbarie- 

 studier alene at bestemme Llvsformen hos Planterne i en Flora, 

 som man ikke kender noget til af Selvsyn i Naturen; de paa denne 

 Maade dannede Spektra kan let blive altfor mangelfulde. Naar jeg 

 derfor i det f0lgende paa Basis af de Unders0gelser, jeg allerede 

 bar gjort, fors0ger at drage enkelte Biochorer indenfor det Flora- 

 omraade, som ligger mig naermest, nemlig det nordlige koldt tem- 

 pererede og det arktiske Omraade, da g0r jeg det i det Haab, at 

 andre ved at se, hvad der kan naas, maaske kan faa Lyst til at 

 deltage i Arbejdet og faa Glsede deraf. 



Hoved-Planteklimater. 



Allerforst vil jeg s0ge at vise det nordiske Planteklimas Plads 

 i Helheden, i Forhold til de andre Planteklimater. For at faa en 

 Oversigt over de forskellige paa statistisk-biologisk Basis karakteri- 

 serede Planteklimater, hvilket naturligvis endnu kun kan gives i de 

 almindeligste Hovedtraek, vil jeg begynde med det for Plantelivet 

 gunstigste Klima, det fugtigvarme Tropekiima, som blandt de nu 

 eksisterende Klimaformer maa anses for det mest oprindelige; her- 

 fra vil jeg, idet jeg her alene vil beskaeftige mig med den nordlige 

 Halvkugle, gaa mod Nord og ende med det arktiske Klima, Men 

 som bekendt er Hydrotermfigm-en, som det for Plantelivet sserligt 

 kommer an paa, jo langt fra ens paa de forskellige Steder af 

 samme Bredegrad; vi maa fra ^kvator til Polen Isegge flere Snit, 

 f0lge Forholdet langs flere end en Meridian. 



Bortset fra de regionale Klimaraskker, hvis tilsvarende bio- 

 logiske Spektra jeg ikke her skal komme ind paa, bar vi med det 



