efterhaanden som Klimaet ved Nedb0rens staerke Aftagen bliver 

 mere og mere plantefjendsk , forskydes Spektrets Tyngdepunkt fra 

 Venstre til H0jre, fra de mindre beskyttede til de mere beskyttede 

 Livsformer; men Tyngdepunktet flyttes dog ikke udover Fanero- 

 fyternes og Ghamsefyternes Livsformer, hvilket er karakteristisk for 

 den tropiske Zone i det Hele taget. I de to forste Spektra i Tab. 3, 

 Seychellerne og St. Thomas & St. Jan, ligger Tyngdepunktet, de 

 karakteristiske Linier, i Spektrets Fanerofyt-Del, idet Fanerofyterne 

 i begge Tilfaelde er til Stede i storre Antal end i Normaispektret 

 nemlig i begge Tilfaelde 61°/o, medens Normaispektret kun viser 

 47 °/o Fanerofyter. Det er karakteristisk for alle tropiske Lande 

 med en ikke altfor ringe Nedber, at Planteverdenens Tyngdepunkt, 

 udtrykt ved det biologiske Spektrum, ligger i Fanerofyternes Livs- 

 former, hvilket ikke er Tilfeeldet med noget andet Klima paa Jorden; 

 det ikke altfor t0rreTropeklima er, udtrykt som Planteklima, Fanero- 

 fytklima. 



Indenfor Fanerofytomraadet kan der imidlertid atter drages 

 planteklimatiske Grsenser; af Tab. 3 ses, at indenfor Fanerofyt- 

 omraadet borer Seychellerne og St. Thomas & St. Jan til to for- 

 skellige Planteklimater karakteriserede ved deres Mega- & Meso- 

 fanerofyt-Procent ; paa Seychellerne er denne storre, paa St. Thomas 

 & St. Jan mindre end i Normaispektret. Jeg skal ikke komme 

 nsermere ind paa de andre planteklimatiske Graenselinier , der kan 

 drages indenfor den tropiske Zone, men kun bemserke, at for saa 

 vidt det botaniske Materiale — Artslister og Bestemmelsen af Ar- 

 ternes Livsform — er til Stede, kan der drages lige saa mange 

 Graenselinier, som man i 0jeblikket bar Brug for, ganske paa samme 

 Maade som der f. Eks. kan drages lige saa mange Isotermer og 

 Isohyeter som man bar Brug for, naar de n0dvendlge meteorologiske 

 Observationer er til Stede. 



Botanisk Tidsskrift. 29. Bind. 4 



