— 43 — 



Klima , f. Eks, Palmerne og andre Familier som Udtryk for det 

 tropiske Klima. Denne den floristiske Plantegeografi giver 

 imidlertid ikke nogen Forstaaelse af Forholdet mellein Plante- 

 verdenen og Klimaet, idet ArtssamniensEetningeii af liistoriske Grunde 

 kan vaere meget forskellig, selv om Klimaet er vsesentlig ens; den 

 biologiske Plantegeografis Maal er derimod at efterforske og 

 paavise dette Forhold mellem Planteverden og Klima for derigennem 

 at faa et botanisk-biologisk Udtryk for de enkeite Kli- 

 mater; og da Planteverdenen betinger alt andet Liv, bliver det 

 et Maal for de enkeite Klimaters Livsvaerdi i det hele taget. 



Den floristiske Plantegeografis Enere er de samme som Syste- 

 matikens Enere, nemlig Arter, Slaegter, Familier, o. s. v. Anderledes 

 i den biologiske Plantegeografi. I Forholdet til Kaarene, til Klimaet, 

 sporges der ikke efter, til hvilken Slaegt, o. s. v., en Plante h0rer, 

 men hvilken Livsform den har; Livsformerne er Enerne, som 

 her svarer til den floristiske Plantegeografis hojere Enheder som 

 Slaegter, Familier, o. s. v. Men livad er Livsform? Rent teoretisk 

 kan man sige, at Livsformen er Indbegrebet af Plantens 

 samtlige Tilpasninger til Klimaet — Klima taget i videst 

 mulig Forstand. Men disse Tilpasninger er mangfoldige — ikke 

 alene morfologiske og anatomiske Tilpasninger, men ogsaa intra- 

 cellulaere Tilpasninger; mange af dem kender vi ret godt; til andre 

 har vi kun et ringe Kendskab , og der gives sikkert Tilpasninger, 

 som vi endnu aldeles ikke kender noget til. Hos enhver Plante 

 findes en lang Rsekke Tilpasninger, men vi har ikke noget Middel 

 til at beregne dem som en enkelt Storrelse , der kan angive Til- 

 pasningens Grad, o: Livsformen; vi maa derfor ved Bestemmelsen 

 af Livsformen nojes med at tage Hensyn til en enkelt vsesentlig 

 og i 0jne faldende Side af Tilpasningerne , der maa kunne be- 

 handles og fremstilles som en Enhed. 



Jeg mener, at man maa stille folgende tre Fordringer til det 

 Grundlag, som Livsformerne skal bygges paa: 



1. Det maa for det forste vgere vaesentligt; det maa vaere noget 

 af det mest fundanientale i Planternes Forhold til Klimaet. 



2. Det maa vaere nogenlunde let at bruge; det maa vaere saa- 

 ledes , at det i Naturen er let at se , til hvilken Livsform en 

 given Plante horer. 



3. Det maa endelig vaere et Enhedssynspunkt, saa at det 

 muligg0r en sammenlignende statistisk Behandling af de for- 

 skellige Egnes Plantevaekst. 



