Livsformernes Statistik som Grundlag 

 for biologisk Plantegeografi. 



Af 



C. Raunkiaer. 



Indledning. 



1 mine biologisk-plantegeografiske Unders0gelser bar jeg be- 

 straebt mig for i Plantevseksten at finde et Middel til at karakterisere 

 og saa vidt muligt maale Vaerdien af de forskellige Jordstr0gs Plante- 

 klirna. 



Ved fysiske Apparater — Termometer, Regnmaalej-, o. s. v, — 

 er vi i Stand til at maale den fysiske Vserdi af de Faktorer, 

 som betinger et Jordstrogs Plantevaekst; men de enkelte fysiske 

 Maal siger os i de enkelte Tilfaelde ikke noget om Faktorernes 

 biologiske Vserdi, Livsvserdien, der beror paa et Sammen- 

 spil af samtlige Faktorer og saaledes, at samme fysiske Vserdi af 

 den enkelte Faktor kan, i forskellige Kombinationer af Faktorer, 

 have en meget forskellig Livsvserdi; der er derfor paa Forhaand 

 heller ikke noget i Vejen for, at forskellige Kombinationer af Fak- 

 torer kan have vaesentlig samme Livsvaerdi. Det eneste Middel til 

 at maale Faktorernes Livsvserdi er Planterne selv, o: Planternes 

 Livsform: Summen af de Organisationsforhold gennem hvilke Plan- 

 terne staar i Forhold til Livskaarene. Det kommer an paa at laere 

 at anvende dette Middel. 



Klimaet betinger Planteveeksten, og denne maa derfor vaere et 

 Udtryk for Klimaet. Hvilke de klimatiske Forhold er, som i forreste 

 Linie betinger Plantevseksten , er vel bekendt, nemlig Nedb0r og 

 Varme; hvorledes Planteverdenen derimod er et Udtryk for Klima, 

 er mindre indlysende og kan ses fra flere Sider. Man kan undersoge, 

 hvilke Arter, Slaegter, Familier, o. s. v., der findes i et bestemt Klima 

 og som ikke eller kun mere undtagelsesvis findes udenfor dette 

 Klima, og saa betragte disse Planter som Udtryk for vedkommende 



