— 40 — 



Catenularia fuliginea Saito. Denne Art er f0rst beskreven i 

 1904 af Japaneren Saito, der fandt den i Liiftens St0v ved en 

 Rgekke lignende Unders0gelser som foreliggende, 



Fusarium sp. Den fundne Art er hvid og Konidierne ten- 

 formede, svagt krummede, 4- eller 6-rummede, indtil 36 fx 1. 



Under „Ubeskrevne Hyphomyceter" er noteret alle de 

 fruktificerende Tuer, som jeg ikke med Sikkerhed kunde henfore 

 til nogen af de i Saccardos „Sylloge fungorum" beskrevne Slsegter. 



Under „Goldt Mycelium" findes sikkert mange forskellige 

 Arter, idet dette varierede meget m. H. t. Voxemaade, Forgrening 

 Tykkelse, Tvaerskillevaegge m. m. Farven var i Fieglen lys, men der 

 forekom ogsaa belt sorte Tuer. Da det jo kunde tsenkes, at der 

 blandt disse Tuer af goldt Mycelium var nogle, der ved Isengere 

 Tids Henstand kunde frembringe Formeringsorganer, overfortes et 

 stort Antal af dem i ny Petriskaale med 01urtgelatine eller i 

 Freudenreichkolber med 01urt, der fik Lov at henstaa, ofte i Maa- 

 neder, men kun for 2 Arters Vedkommende havde dette det for- 

 0nskede Resultat til F0lge, nemlig de ovennsevnte Sordaria fimicola 

 og Phoma sp. I Forbindelse hermed skal jeg ngevne, at af de tal- 

 rige Arter. med hvilke jeg bar foretaget Dyrkningsfors0g paa samme 

 Substrat, som anvendtes til de her refererede Undersogelser, frem- 

 kom der ingen Formeringsorganer bos folgende Arter: CoUybia 

 velutipes (Curt.) Fr. , Cucurhitaria Laburni (Pers.) de Not., Conio- 

 sporium Arundinis (Gda.) Sacc. (bos en anden Art: C. inqiiinans 

 Dur. et Mont, fremkom der derimod efter Isengere Tids Plenstand 

 nogle faa Hobe af Konidier i Form af spredte, sorte Fnug paa det 

 ellers belt hvide, laadne Myceltseppe), Torula herbarum Lk., Dema- 

 tium hispidulum (Pers.) Fr., Helminthosporium macrocarpum Grev. 

 og Dendryphium sp. 



Lader man 0jet l0be ned ad Tabellens sidste Kolonne: An- 

 tallet af Kim ialt, vil man strax se, at der inden D0re er fundet 

 betydelig fserre end i det fri, benboldsvis 8,7 og 58,3 i Gennemsnit 

 pr. Analyse, bvilket svarer til benboldsvis c. 13000 og c. 87000 Kim 

 pr. D Fod i Dognet (det b0Jeste Antal, der er funden, 314 Kim, 

 svarer til 480000 Kim pr. D Fod i D0gnet) , altsaa 6 a 7 Gauge 

 saa mange ude, bvortil Grunden maa soges dels i, at Arne- 

 stederne for Svampesporerne som Regel findes ude, dels i, at Vinden 

 i det fri lettere bvirvler dem til Vejrs end Luftstr0mningerne i 

 Vserelser. Og bvad man ogsaa a priori kunde slutte sig til: An- 

 tallet af Kim er i det fri langt st0rre i Sommer- og Efteraars- 



