— 190 — 



verna, Fotamogeton alpinuSy J', crispiis o. 0. Potam. crispus bestod 

 paa dette Sted (et Vandingssted for Kreaturer?) udelukkende af unge 

 Planter spirede frem af ^Vinterknopper" ; ejensynlig er de saakaldte 

 ^Vinterknopper", som saa ofte hos denne Art. blevne dannede i Juni — 

 Juli, hvorefter de er blevne lesnede, og Moderplanlen er d0et bort i den 

 hedeste Sommertid (== den ugunstige Aarstid), medens ^Vinterknopperne" 

 bar ventet, indtil Efteraaret bragte en mere passende Temperatur; da har 

 de spiret saa godt, at de allerede nu havde dannet Planter med vand- 

 rette Rhizomer og 10 — 15 cm. lange oprette Lovskud. 



Kort herfra drejede man af fra Landevejen og gik igen over Aaen, 

 ved Gamle Kogegaard. Aaen har her et ret raskt Lab og er beskygget 

 af Elletraeer; dens Bund er stenbelagt og paa Stenene iagttoges Hilden- 

 brandia rivularis i Maengde og Blaagranne Alger, hvoraf en, der fandtes 

 paa Kalksten og som aad sig ned i Stenen, g.jorde sig bemserket ved sin 

 ejendommelige maling-agtige blaagronne Farve. 



Gennera Gamle Kogegaard naaede man nu ind i Skoven paa Kege 

 Aas, hvor vi efter at have spist Frokost fnlgle Aasens Nordside ud eftei- 

 til Skovens vestlige Ende (Danehoj) og vandrede tilbage dels langs Aasens 

 Sydside, dels paa dens Pvyg. Svampene, som var Ekskursionens Hoved- 

 formaal, var kun tilstede i ret ringe Msengde og mest i gamle Eksem- 

 plarer. Af sjseldnere Svampe kan nsevnes Cordi/ceps ophioglossoides, men 

 forovrigt meddeler stud. mag. 0. Winge nedenfor lidt om de mere inter- 

 essante Svampe. — Skoven paa Kege Aas er meget vekslende i sin 

 Sammensgetning; der er ren storstammet Bageskov og ren Granskov, og 

 der er meget sammensat Blandingsskov; Jordbnnden paa Aasen er jo 

 det rene Sand, men til begge Sider er der federe Jord. Store Partier 

 var daekkede af en over mandshoj Bevoksning af 0rnebregner [Pteridinm 

 aquilinum), og paa et enkelt Sted saas store Ener {Juniperus). I en 

 Lavning paa Nordsiden findes en typisk, ret udstrakt Skovmose ind- 

 rammet af og delvis bevokset med Birk {Betula pubescens?). Sphagiium- 

 Arter var Mosens dominerende Vaskster, hvortil af Fanerogamer kom 

 Molinia som Karakterplante, endvidere Vaccinium nliginosum, Vacc. oxg- 

 coccus, lidt Calluna og Erioplionim poly stacli gum, samt sjaeldnere Drosera 

 rotundifoUa og Gentiana pneumonanfhe; af Mosser var ogsaa Gymnocybe 

 palustris almindelig. 



Paa Hjemvejen lagde man i Skoven Maerke til, at der pletvis var 

 usaedvanlig megen Lind (Tilia cordata) blandt Skovtrteerne. Turen, der 

 var begunstiget af Solskin og en for Aarstiden usaedvanlig hoj Varme, 

 endte med en rask Spadseretur tilbage til Kege, hvorfra man efter en 

 lille Forfriskning med Jaernbanen tog tilbage til Kobenhavn. 



G. H. Ostenfeld. 



Det maerkedes straks paa Svampene, at Vejret i nogen Tid havde 

 va?ret tort. Navnlig i Naaleskovene laa mange hentorrede eller raadne; 

 fugtigere Lokaliteter gav lidt bedre Udbylte. Af Agaricaceer noteredes 

 ialt 74 Arter, af hvilke nedenfor skal naevnes de, der vil have storst 

 lateresse. Desuden noteredes spredte Fund af mere interessante Svampe 

 uden for Agaricaceernes Familie. 



I Levskov fandtes Mycena citrino-margincda Gill., M. nietata Fr., 

 Clavaria stricta Pers., Fistuliria hepatica (Schaeff.) Fr. ved Grunden af 



