— 277 - 



buskene er nu Vaccinium vitis idaea i ganske saerlig Grad frem- 

 traedende, beherskende store Partier af Bunden med sit vakre, 

 ni0rkegr0nne Lev. Mindre lyskraevende end Calluna liar den her 

 ganske Magten over denne, der er ret tilbagetraengt. 



Det er af Interesse at betragte V. vitis idaea' & Optrseden i 

 Fyrreskovene i Nutiden, fordi vi derved, selv i de i Daninark frem- 

 elskede Fyrreskove. faar et Indtryk af, hvorledes Skovbunden i tid- 

 ligere Tiders Fyrreskove bar taget sig ud, og fordi man derigennem 

 forstaar den ovenfor citerede Udtalelse af G. Schroter, at V. 

 vitis idaea i sin Udbredelse er n0je knyttet til Skov-Fyrren, Men 

 dens Grgenser strsekker sig dog langt udover Fyrrens. Ogsaa i vore 

 Lovskove traeffes V. vitis idaea, isaer naturligvis i de lyse Skove af 

 Eg elier Birk, medens den i Bogeskoven kun vokser i Lysninger 

 eller langs Veje (t. Eks. i Grib Skov i Nord-Sjaelland). Kun i jydske 

 Skove og Krat af Eg bar jeg fundet den i storre Msengde; her kan 

 den fremkalde en meget kraftig Mordannelse, saaledes i Hald Ege- 

 skov paa den sydlige Side af det kratagtige Parti. I Birkeskove 

 maa den mange Steder ka^mpe en alvorligere Kamp med Calluna 

 end i Fyrreskoven og Egeskoven, fordi Calluna her paa Grund af 

 det rigeligere Lys er meget mere talrig og livskraftig end indenfor 

 de to andre Skovformer. 



M. H. t. Tiden for Tyttebaerrets Indvandring til vort Land vil 

 det ligge naer at antage, at den er sket i Fyrretiden, da saa mange 

 andre Plantearter er naaede hertil (jvfr. Gunnar Andersson, 2); 

 imidlertid tyder Blytt's og Holmboe's Paavisning af den fra 

 Birkezonen (13) paa, at Indvandringen er sket endnu tidligere, og 

 E. Warming regner den (ligesom Vaccinium idiginosum) ifolge 

 Analogier til Tundramarkens Planter, der indvandrede paa den af 

 Isen forladte Jordbund (46) ; Fund fra Danmark af Vaccinium vitis 

 idaea mangier dog endnu. — 



Da jeg aldrig trods mangeaarig og grundig Efters0gning bar 

 fundet Kimplanter eller unge Planter, og gentagne Spiringsfors0g ikke 

 er faldne gunstig ud, kan jeg intet meddele om det primsere Rod- 

 system. N. Sylven (38) omtaler kun en enkelt ung Plante; ban 

 bemaerker, at Hovedroden synes at vsere laenge levende (?). Det 

 sekundaere Rodsystem bestaar af Biredder, der fremkommer i 

 Hjornerne af Udl0bernes Skselblade, V2 — 1 Mm. ovenfor Aksel- 

 knoppen, en Afstand, der ved Anlaiget synes bestemt af den Plads, 

 som selve Roden og Akselskuddet med Tiden vil kunne kraeve. 

 Rodderne er laengere og kraftigere og tillige som Regel mindre staerkt 



