— 286 — 



Bladene bevarer deres Farve Vinteren igennem, og det friskt 

 gr0nne L0v fremkalder en smuk Kontrast til den r0dbrune Lyng. 



M. H. t. Forskelligheder mellem Bladene fra sidste Vsekstperiode 

 og aeldre Blade bar 0. Rosenberg (34) bos V. vitis idaea o. a. 

 Smaabuske med vintergr0nne Blade paavist, at Spalteaabningerne 

 arbejder mere traegt bos aeldre end bos de yngste Blade; bans For- 

 S0g viser, at de aeldre Blades Spalteaabninger endnu er langt fra 

 at vsere lukkede, „wenn die Transpiration der diesjahrigen Blalter 

 bis auf ein Minimum aufgebort hat." — 



De florale Knopper er allerede tidlig udviklede. I Oktober 

 maaler den nedad bojede Knop (det folgende Aars Blomsterstand) 

 2 — 3 Millim. i Laengden. Ogsaa fuldt udviklet er Blomsterstanden, 

 den terminalt stillede Klase, nikkende. Undertiden fmdes forovrigt 

 2 Blomsterstande paa samme Akse — foruden den terminale en 

 lateral, der er fremkommen lidt senere end den f0rste. 



Vaccinium vitis idaea blomstrer i Danmark i L0bet af Juni og 

 ind i Juli Maaned. Desuden blomstrer den senere; man kan langt 

 ben paa Efteraaret nu og da fmde den i Blomst baade i Skov og 

 paa Hede; i Slutningen af August og midt i September bar jeg 

 fundet den blomstrende ved Hornbaek; senest i fuld Blomstring 13. 

 Oktober ved Silkeborg. Denne dobbelte Blomstring er oftere om- 

 talt i Litteraturen, saaledes af W. 0. Focke^), M. Staub^) o. a. 

 I Folge Arescboug mangier den sene Blomstring i Sydsverige. 



Blomsterbiologien bos Vaccinium vitis idaea er saa hyppig og 

 indgaaende omtalt af mange forskellige Forf., at den ikke berores 

 ber^). Kun skal bemaerkes, at Blomsterne efter mine lagttagelser 

 ogsaa paa vore Heder viser sig at vaere entomofile. 



Som Kegel giver alle Klasens Blomster Frugt. Frugterne kan 

 blive siddende meget laenge ; jeg bar fundet dem saa sent som i 

 sidste Halvdel af December; maaske kan de bevares endnu laengere. 

 Jo fugtigere Eftersommeren og Efteraaret er, des burtigere falder 

 Baerrene. I Overensstemmelse med den rigelige Fremvaekst paa 

 braendte Heder er Tyttebaerplanten ogsaa paa saadanne Lokaliteter 

 stserkt fruktificerende. Der nsevnes ikke sjaelden Eksempler paa, at 

 man afsvider Hedearealer for at for0ge Tyttebaerbosten (sammen- 



^) Abh. d. naturwiss. Ver. (Bremen); III, S. 551. 



2) OesteiT. bot. Zeitschr. 1875. S. 216. 



3) Se E. Warming (47), hvor Litteraturen anf0res, og de der gengivne Fig. 



illustrerer Biologieu. 



