— 200 — 



Hvilesporer eller andre Hvilestadier; men W.-L. mener, at Arternes Maade 

 at optraede paa kun kan forklares ved at forudssette saadannes Eksistens. 



Et kortere Kapitel omhandler Ceratium hirundinella' s Udviklings- 

 historie og Biologi, studeret ved Hjaelp af Variations-Statistik. Denne 

 Peridine, der optrseder hos os som en Sommerplante, spiller en meget 

 stor Rolle i mange af vore Soers Plankton. 



Her kan ikke blive Lejlighed til at gaa naermeie ind paa de andre 

 Kapitler om Pianktonet i Almindelighed, men lidt af dens rige Indhold 

 ska] lige antydes. Saaledes giver W.-L. en fyldig Oversigt over, hvad vi 

 for Tiden ved om hele Jordens Ferskvands-Plankton, og deler det i forskellige 

 geografiske Omraader; Danmark og omliggende Egne kommer ind under 

 Begrebet „det Baltiske Ferskvandsplanklon". For hvert af disse Omraader 

 gares Rede for Planktonets Sammenssetning, dets Kaar og dets Tilpasninger. 

 Som almindeiige Resultater kan anfores, at Ferskvandsplankton er usaed- 

 vanlig kosmopolitisk, idet Planktonsamfundene overalt indeholder de samme 

 Typer og naesten overalt de samme Arter; de maa antages at vaere blandt 

 Jordens aeldste Samfund af levende Vaesener. 



Med Hensyn til Ferskvandsplanktonets Oprindelse mener Forf., at 

 kun meget faa af dets Organismer er direkte indvandrede fra Havets 

 pelagiske Region til Soernes; Hovedparten maa betragtes som Bred- og 

 Bundformer, der bar tilpasset sig til et pelagisk Liv. En vigtig 

 Rolle med Hensyn til det baltiske Ferskvands-Planktons Udformning og 

 Omdannelse spiller efter Forf.s Opfattelse Istiden og dens Opher. Han 

 giver en kort Skildring af, hvorledes ban tsenker sig vore Saers Plankton 

 udvikle og forandre sig i Tiden fra Istiden og til nu, og omtaler dernaest 

 de forskellige Planktonsamfund, der fmdes i vore ferske Vande, forskellige 

 efter Vandenes forskellige Karakter: egentlige Soer, Hedesoer, Damme, 

 Msergelgrave o. s. v. 



Det store Vaerk, der vidner om Forf.'s enestaaende Arbejdsevne og 

 Interesse og om bans store Kcerligbed til og Forstaaelse af sin Videnskab, 

 vil vaere en Milepael for alle Studier vedrorende det ferske Vands levende 

 Vaesner, saerlig dets Plankton. Man maa vaere Carlsbergfondet taknem- 

 melig, fordi det med rund Haand bar understettet Forf. og gjort Ud- 

 givelsen af dette Vgerk mulig. G. H. Ostenfeld. 



Personalia. 



Fbv. Seminarielferer H. Mortensen, Foreningens ^Eresmedlem, er 

 afgaaet ved Doden den 13. November 1908 i en Alder af 83 Aar. 



Undergartner ved Botanisk Have A. Becker er udnaevnt til Docent 

 i okonomisk Havebrug ved Landbobojskolen fra 1. December 1908. 



Landbrugskandidat E. L ind bard er beskikket til Bestyrer af For- 

 sogsstationen ved Tystofte fra 1. April 1909. 



Assistent ved Universiletets plantefysiologiske Laboratorium P. Boy sen 

 Jensen bar siden Januar 1909 studeret Plantefysiologi bos Prof. Pfeffer 

 i Leipzig; senere agter ban sig til Ziiricb for at studere hos Prof. Schulze. 

 Studierejsen foretages med Understottelse af Carlsbergfondet. 



Mag. sc. C. Cbristensen bar i Februar 1909 opboldt sig i ca. 3 

 Uger i Stockholm med Understettelse af Carlsbergfondet og Vetenskaps- 

 akademien for at undersege Riksmuseets Bregner. 



