— 331 — 



Del, men blev i 1905 saaledes indliegnet, at den nu er ganske utilgaenge- 

 lig for Uvedkommende. Da det formentlig ikke ligger saa fjernt i Frem- 

 tiden, at den bliver opdyrket eller bebygget, fremkommer jeg nu med 

 mine Optegnelser, der vsesenllig gaar ud paa at vise, hvilke indslaebte 

 Planter der her bar kunnet holde sig og faa Borgerret. Mange af de 

 fundne Arter ere vel allerede, og bar laenge vaeret anerkendte som danske 

 Borgere, og mine Optegnelser bekraefter da tidligere lagttagelser, men 

 andre Arter mener jeg at kunne paavise som aspirerende til Borgerretten. 

 Jeg taenker ber isaer paa felgende : Brassica elongata v. armor acioides, 

 Sisymbrium Coliimnae, Potentilla intermedia, Turgenia latifolia, Amsinckia 

 intermedia, Achillea nobilis og Anthemis ruthenica. 



De fleste af de i Danmark indslaebte Planter barer som bekendt 

 bjemme i et sydligere og varmere Klima end vort danske, og en af 

 Grundene til, at etaarige Arter forsvinder igen efter eet Aars Optraeden er, 

 at de ikke naar at ssette modne Frugter i vort koldere og barskere Klima. 

 Den enkelte Sommers gode eller daarlige Vejr (bajere eller lavere Tem- 

 peratur) kommer derfor ofte til at spille en stor Rolle for Arternes Gen- 

 komst paa Ruderatpladserne. Sommeren 1907, der var usaedvanlig kold 

 og regnfuld, satte saaledes sit Stempel paa Pladsen i Horsens, idet mange 

 af de Arter, jeg kunde vente at genfinde 1908, udebleve, og Aaret op- 

 viste det mindste Artsantal, jeg hidtil bar kunnet notere. Af mere haand- 

 gribelige Faktorer, der bar kunnet indvirke paa Vegetationen, maa jeg 

 naevne en Hests Afgraesning paa et Stykke af Pladsen og en Honse- 

 floks Afpilning og Oprodning i Naerbeden af Honsebuset. Navnlig de 

 sidste, der bolder meget af unge Knopper og al Slags modent Fra, bar 

 sikkert ofte gjoil deres til at udrydde flere af de lave og smaa Arter. 

 Men alligevel er disse Faktorers Indvirkning lille i Forhold til Pladsens 

 Sterrelse. 1 sit Udseende ligner Pladsen ikke saadanne i og ved Koben- 

 bavn, der altid der udviser en Rigdom og Yppigbed af Cbenopodiaceer, 

 Urticaceer o. s. v., men Grunden til Forskellen ligger vel i, at der paa- 

 keres de kabenhavnske Pladser Fyld fra bele Byen, denne derimod kun 

 fra eet bestemt Sted, og det aarligt ofte kun i to til tre Lass, der er af 

 en ganske anden Beskaffenbed, og Jordbunden forsynes ikke naevnevaerdigt 

 med Godningsstoffer. 



Det sker ofte, at en Art, som optraeder et Aar og ikke naar at saette 

 modne Frugter, og derfor skulde forsvinde, naeste Aar alligevel findes. Det 

 ligger i, at Affaldet stammer fra eet Firma og maaske fra samme Lad- 

 ning Korn, der bar samme Forurening, som udkores to Aar i Traek. Jeg 

 bar naturligvis ikke vaeret blind for dette, og bar derfor market mig de 

 forskellige Arters Findesleder paa Pladsen, og tror nok med nogenlunde 

 Sikkerbed at kunne konstatere, bvilke der virkelig bar kunnet forplante 

 sig fra det ene Aar til det andet, bortset fra deres En- eller Fleraarig- 

 bed. Paa bosstaaende Liste bar jeg medtaget alle Arter, som jeg anser 

 for indslaebte paa Pladsen som Freaffald, fraset om de ellers ere alminde- 

 lige i vor Flora. Hvor mange Planter et enkelt importerende Firma kan 

 indslaebe i Labet af faa Aar, og bvor betydelig en Faktor nu til Dags 

 Kornimporten spiller for Floraen, faar man tillige et Begreb om gennem 

 Listen. 



Nogle Optegnelser fra far 1896 skylder jeg Overlaerer Valdemar 

 Osterberg i Horsens. 



L)y-)* 



