— 453 — 



1 den almindelige Del har Livsformerne faaet en ny Behandling. 

 Forfatteren bliver her slaaende ved sit eget bekendte System af Livsformer, 

 som ferst fremkom i Universitetets Festskrift 1908, og hvis Ledeinotiv er 

 Ernaeringsskuddenes Form, Varighed og Stilling. Delvis nyl er ogsaa et 

 almindeligt Afsnit om Tilpasninger hos Vand- og Landplanter. 



Med Hensyn til den ekologiske Klassificering er det af Betydning, at 

 der gores Anvendelse af Begrebet Formation, som var undgaaet i den 

 danske Udgave. Formation defineres som et Samfund af Arter herende 

 til bestemte Livsformer, som er tilpassede til og sammenferte af de be- 

 stemte ydre Kaar, som hersker paa Voksepladsen. Floristiske Forskellig- 

 heder spiller ingen Rolle, Graes-Steppeformationen f. Eks. er den samme i 

 Sydrusland som i Nord Amerika, fordi Livsformerne er de samme, og 

 disse er det, fordi Kaarene er de samme. 



Af de forskellige Faktorer, som sammensaetter Livskaarene, laegges 

 der storst Vffigt paa de ^edaphiske", i hvert Fald for saa vidt som der 

 til den okologiske Klassificering forst og fremmest anvendes Forhold i 

 Jordbunden. Medeus i den danske Udgave alle Plantesamfund var klassifi- 

 cerede i fire Hovedgrupper, nemlig Hydrofyter, Xerofyter, Halofyter og 

 Mesofyter, har den nye engelske Udgave tretten Formationsklasser, nemlig af : 



Vandplanter (Hydrofyter). 



Sumpplanter (Helofyter). 



Sur Bunds Planter (Oxylofyter). 



Salt Bunds Planter (Halofyter). 



Klippebunds Planter (Lithofyter). 



Kold Bunds Planter (Psychrofyter). 



Sand Planter (Psaramofyter). 



0rken- og Steppeplanler (Eremofyter). 



Planter paa forladt ter Bund (Ghersofyter). 



Savanne-Planter (Psilofyler). 



Sklerofylle Buske og Traeer. 



Naalelraser. 



Mesofyter. 

 Indenfor hver af disse Klasser behandles de 0kologiske Faktorer, de 

 enkelte Formationer, deres Associationer og Planternes Tilpasninger. 



Medens nogle af Klasserne er begrundede paa Livsformerne hos de 

 Planter, som udger Formationerne — saaledes de sklerofylle Formationer 

 og isaer Naaletraeernes Formationer, — er Jordbunden hos de fleste det 

 vsesenlige Moment, det, der forener Formationerne til en Klasse. Saa- 

 ledes har vi indenfor SandpJanternes Klasse felgende Formationer af delvis 

 forskellige Livsformer: levende Klit^ graa Klit, Sandmark, Klit-Krat, Klit- 

 Skov. Og i Mesofyternes Klasse har vi bl. a. folgende Formationer: 

 arktiske Urtemaatter, Enge, Mesofyt-Krat, lovfaeldende Skov, stedsegren 

 Lavskov. Hos disse er det faelles Traek det, at Planterne hverken er 

 tilpassede til stor Tarke eller stor Fugtighed, da de lever paa Steder, 

 hvor Nedboren er jaevnl fordell over Aarstiderne. Forskellighederne mellem 

 de mesofyte Formationer er dog meget stor, endda storre, synes det, end 

 Forskellen mellem flere af Formationsklasserne. 



Men Vanskelighederne ved at adskille og sammenfoje Formationerne 

 er uhyre store, navnlig maaske naar det er edaphiske Faktorer, der be- 

 nyttes som ferste Inddelingsprincip. 



