— 340 — 



Forening" og „Naturhistorisk Forening". Saa laenge han var rask og 

 rarig, vandrede han ogsaa som i yngre Dage ud med sin Botaniserkasse 

 til ^sine" Skove og Enge. Han levede naer ved Zoologisk Have, der evede 

 stor Tiltrtekning paa ham, bl. a. fordi han her kunde here Musik, som 

 han elskede, og her havde han endog den Glaede at hare en af sine 

 egne Kompositioner, en vemodlg Hyldest til Barndomshjemmet, blive udfert. 

 Han var ved sin Ded 83^2 Aar gammel. Den store Skare af Msend, 

 der fulgte ham til Graven, vidnede ora, hvor mange Venner han havde. 



Eug. Warming. 



Ny Litteratur. 



Hans Euler: Vaxtkemi, dess grander og resultat. Andra och 



tredje delen. Stockholm. Gerber. 1908. (VIII + 252 Sider). 



I dette Arbejdes farste Del, som findes omtalt i Botanisk Tidsskrift, 

 28. Bd, S. XLIV, gaves en Fremstilling af Plantestoffernes kemiske Beskaffen- 

 hed. Med det nu foreliggende Bind, som omfatter 2den og 3die Del af Vaerket, 

 er dette afsluttet. 2den Del giver paa 90 Sider i 9 Kapitler en over- 

 maade klar Sammenstilling af de fysisk-kemiske Forhold, som spiller Hoved- 

 roUen ved Livsvirksomheden; og i Bdie Del, paa c. 150 Sider, gives i 11 

 Kapitler en Oversigt over Plantefysiologiens vigtigste Laeressetninger, sete 

 fra et fysisk-kemisk Standpunkt. 



Det er en ganske fortrinlig lille Bog, som Forfatteren her byder Bio- 

 logerne, saerlig da Botanikerne, og det maa haabes, at Bogen vil faa Ind- 

 pas hos dem, der traenger til nogen virkelig Indsigt i fysiologiske Sporgs- 

 maal. 



I Forordet siger Forfatteren med Bette, at han vel anser Sammen- 

 haengen mellem Biologi og Kemi for endnu langtfra fuldt ud klaret; men 

 at han dog har den Overbevisning, at Plantefysiologiens Udviklingsveje 

 forer til Kemiens og Fysikens Omraader, og at virkelig Forstaaelse af Livs- 

 yttringerne forst naaes i den Grad, som de fysiologiske Erfaringer kan 

 praeciseres i kemiske og matematiske Formler. Traeffende — og bero- 

 ligende — fojer han dog til, at den, der straeber mod dette sluttelige 

 Maal, dog ikke derfor behover at undervurdere den grundlaeggende Betyd- 

 ning af de Arbejder, som forte til Opdagelsen af de paagaeldende Fano- 

 mener, rent kvalitativt betragtet. (Det bor sandelig ogsaa betones, at slige 

 Opdagelser oftest betegner en mindst lige saa stor Originalitet som senere 

 n0Jagtige kvantitative Undersogelser, selv om disse er novendige for at faa 

 fuldere Klarhed over Tingene. Paa Forskningens mere fremskredne Stadier 

 naaes belt nye Opdagelser dog saedvanlig kun gennem nojagtig kvantitativ 

 Analyse i dette Ords videste Betydning.) 



Bogens Program fremgaar af det anferte; Gennemferelsen af Pro- 

 grammet er fortrinlig; saerlig er Stofskiftet behandlet mesterligt. Her skal 

 ikke gaaes ind paa Detailler, men det Euler" ske Vaerk kan paa det varmeste 

 anbefales til vort botaniske Publikum som laererigt og tankevfekkende. I 

 en Tidsperiode, hvor indenfor Naturhistorien taagede vitalistiske Tendenser 

 — dem, Forf. i Forordet let dolerer over — truer med at forhale en 

 virkelig biologisk Forsknings Fremskridt, maa et Skrift som det fore- 

 liggende hilses med saerlig Glaede. W. Jo banns en. 



