— 361 - 



nismer trives saerdeles godt. Man kan sige, at disse Saprolegniaceer 

 kun i den ferste Tid af deres Liv trives nogenlunde. Efterhaanden 

 som Forraadnelsen af det dyriske Substrat skrider frem, bliver Bak- 

 terierne og Infusionsdyrene m. v. talrigere og talrigere og Svampenes 

 Vaekst lider meget; tilsidst bukker de under, ofte uden at have faaet 

 dannet Fruktitikationsorganer. Den Tendens til Apogami og Parthe- 

 nogenese, som vi finder hos Saprolegniaceerne , er miiligvis noget, 

 der staar i Forbindelse med disse ugunstige ydre Forliold. 



Naar Luftinsekter f. Eks. Myg, Podurer o. 1. optriBder i stor 

 Maengde og af en eller anden Grund falder i Vandet, kan der ligesom 

 dannes et graat Filt af Vegetationer henover Vandets Overflade. 

 Som et saerligt dyrisk Substrat kan jeg nsevne Puppehudene af 

 Phryganeerne ; de er yderst almindeligt angrebne af Saprolegnia, 

 Achlya og Aphanomyces, men paa Grund af dette Substrats 

 Lidenhed naar de paagajldende Former ikke nogen stserk Vsekst. 

 Disse Puppeliude danner ogsaa Naeringsbund for flere Arter Ciiytri- 

 dineer. 



Det er indlysende, at Vandet i det tidlige Foraar paa Grund 

 af sin lavere Temperatur er bedst egnet for Veekst af Saprolegniaceer 

 paa dyrisk Substrat som Fisk o. 1.; der kan dog ikke, bortset fra 

 den Omstsendighed, at mange af de nsevnte nseringsrige Substrater 

 ikke fmdes om Sommeren, ikke paavises nogen Aftagen i Fore- 

 komsten af disse Svampe i L0bet af Sommertiden. Stairk Plante- 

 vsekst i en Vandsamling, ligesom ogsaa Urenheder i Vandet hindrer 

 Vaeksten af disse Svampe noget, dog ikke saa meget, som det er 

 Tilfaildet med Svampene paa Grene. 



Det vegetabilske Substrat, som Saprolegniaceerne benytter, er 

 af en hojst forskellig Natur. Det almindeligst forekommende og 

 derved hyppigst benyttede er Grene og Skud af Trgeer og Buske, 

 (dog nseppe af Slsegten Salix paa Grund af denne Sltegts Indhold 

 af Salicin), som enten i frisk Tilstand er faldne ned i Vandet 

 eller bar ligget nogen Tid paa Landjorden eller i tor Tilstand er 

 faldne ned, men som i alle Tilfaelde maa veere i Besiddelse af 

 deres Bark og tilstroekkelig Naering i denne. I anden Rsekke 

 kommer f. Eks. gamle i Overfladen flydendc Rhizomer af Galla, 

 dode Blade og Bladstilke af Nuphar og Nymphaea, Frugter af Iris og 

 andre Dele af Vandplanter; endvidere kan man omend sjaeldnere 

 fmde angrebet friske urteagtige Landplanter og Dele af saadanne, 

 som af en eller anden Grund er faldne i Vandet, Knopper og 

 Frugter af levende Trseer og Urter, som hsenger ned i Vandet. I 



Botauisk Tidsskiift. -20. Bind. 24 



