— 272 — 



krybende Stammers Dorsi ventral itet aabenbarer sig i de anf0rte 

 Tilfelde ved, at Tilvaeksten er ulige, st0rst mod Oversiden (Stam- 

 merne er epinastiske); sammenlign ogsaa Rosenthal (35), Aar- 

 ringenes Vidde varierer i ikke ringe Grad; st0rst og tydeligst af- 

 ffr^nsede er de i den aaldre Del af Stammerne. Den sterste fundne 

 Vidde af Karrene i disse aeldre Stammer er 0,05 Mm. 



Ved Sammenligning raed Kihlman's Maalinger fra Russisk 

 Lapland (18, S. 231), vil man fmde, at Vidden af Aarringene (og 

 dermed Radius) gennemgaaende er en Del sterre i Danmark end 

 paa Kola-Halv0en. Det sarame er, i F0lge Rosenthal (35), Til- 

 faeldet i Alperegionen. 



Bladenes Form, der i Danmark ikke synes mig at vsere meget 

 varierende, og deres Isederagtige Konsistens er vel kendt. Deres 

 Orientering i Forhold til Lyset er lidt forskellig efter Alderen. Efter 

 L0vspringet er de nogen Tid sammensluttede, opad rettede og stil- 

 lede med en spids Vinkel i Forhold til hverandre; derefter bojer 

 de sig mere iid. Paa de krybende Skud er Bladene — i Overens- 

 stemmelse med Skuddenes Tendens til Dorsiventralitet — ensidig 

 vendte, i det alle Bladpladers Overside ved Drejninger af de korte 

 Stilke orienteres saaledes, at Lyset falder lodret paa den, og, bort- 

 set fra Bladpladernes ssedvanlige svage Krumning paa langs, staar 

 de altsaa nogenlunde horisontalt. Bladene er i Skuddenes 3dje 

 Vsekstperiode for St0rstedelen fseldede, 



De i Efteraaret 1—2 Mm. lange, vegetative Knopper er lukkede, 

 og Bladanloeggene er vel beskyttede af talrige Knopsksel, der er 

 fast sluttede om hverandre. L0vspringet sker i Slutningen af Maj 

 eller forst i Juni Maaned — altsaa efter Blomstringen. 



Bladene er nsermest dorsiventralt byggede. Overhudens Yder- 

 vsegge er paa Oversiden stserkt fortykkede og kutiniserede, paa 

 Undersiden mindre svgere. Kun langs Randen findes lange Dsek- 

 haar; ellers er Pladen glat og blank. Spalteaabningerne, der alene 

 forekommer paa Bladets Underside, bar en ret ejendommelig Byg- 

 ning, der minder om den, man finder hos Rhododendron; se for- 

 0vrigt Fig. 8. Palissadevasvet bestaar af 4—6 Rgekker temmelig 

 korte Palissader; jeg har aldrig fundet et saa ringe Tal som det af 

 Henning E. Petersen (30, S. 114) angivne, der sikkert ikke er 

 normalt. Ovenover og isser nedenfor Karstraengene findes mekanisk 

 Vsev af st0rre og mindre Kollenkymceller, der naturligvis er mest 

 udviklede under den midterste Karstrseng; i0vrigt har Bladet som 



