— 450 — 



Parcellen har meget faa og svage Planter. — 



1000 S Parcellen er omtrent som foregaaende. — 



2500 "tt — har absolut de bedste Planter, mange endog i 

 fortrinlig Udvikling. 



5000 S Parcellen udviser noget svagere men dog kraftige Planter. 



7500 S — har betydeligt svagere Planter end foregaaende 



Parcel. 



Det har altsaa vist sig, at her har 2500 S Kalk pr. Td. Land 

 givet det bedste Resultat, og at saavel mindre som st0rre Kalkmaengder 

 giver et ringere Resultat. Det er for saa vidt maerkeligt, at Anvendelsen 

 af en ringere Kalkmaengde ikke har nogen begunstigende Indflydelse paa 

 de unge Bogeplanter, men det kan maaske forklares ved, at Kalken kun 

 delvis neutraliserer Humussyrerne og at der derved skabes saerlig gunstige 

 Betingelser for Svampelivet i Jorden, der da binder Kvselstoffet i organiske 

 Forbindelser. Endnu maerkeligere er det, at store Maengder af Kalk har 

 en saa stserk nedssettende hidvirkning paa Bogeopvseksten, og man staar i 

 Virkeligheden ganske uforstaaende overfor dette Spargmaal. Ogsaa ad 

 anden Vej end ved direkte Maaling af Planterne kommer man til det 

 Resultat, at Kalken har virket forbedrende paa Jorden ; forseger man 

 saaledes at trsekke Planterne op med Rode, vil det vise sig, at de Planter, 

 der staar paa den kalkede Jord, foker langt lettere med end de, der 

 staar paa den ukalkede, fordi Mulddannelsen paa det ferstnaevnte Sted er 

 kommet godt i Gang, og Jordsmonnet er losere, saa at det ikke gar den 

 Modstand, som det faste Morlag. 



Af floristiske lagttagelser gjordes kun faa, der var i det hele meget 

 faa Phanerogamer i Blomst. Her gives en Liste over hvilke Plantearter, 

 der blev iagttaget i Blomst paa Vejen fra Tokkekeb Hegn gennem Store 

 Dyrehave til Hillerod: 



Achillea millefolium, A. ptarmica, Alchimilla alpestris, Bellis per- 

 ennis , Brunella vulgaris, Calluna vulgaris, Campanula rotundifolia, 

 Centaurea cyanus, C. scahiosa , Chrgsanthemum leucanthemum , Chr. 

 segetum, Cirsium arvense, C. lanceolatum, C. palustre, Daucus carota, 

 Galium verum, Hieracium umhellatum, Knautia arvensis, Lactuca mu- 

 ralis , Lampsana communis, Leontodon hispidus , Medicago lupulina, 

 Monotropa hgpopitys, Papaver duhium, Peucedanum palustre, Poa annua. 

 Ranunculus acer, Senecio Jacohaea, S. silvaticus, S. vulgaris, Stellaria 

 graminea, Tanacetum vulgare, Torilis anthrisciis, Trifolium minus, T. 

 pratense, T. repens. I Prsestevangen bemserkedes en Salix caprea med 

 meget brede Blade, 8 — 10,5 cm. brede. Axel Lange. 



Udbyttet af Svampe. 



Af Fluesvampene var Amanita muscaria (L.) hyppig; sjaeldnere A. 

 mappa (Batsch) og A. ruhescens Fr. ; af A. porphyria Fr. fandtes et 

 enkelt Eksemplar. 



For0vrigt fandtes af mindre almindelige Svampe: 



Cortinellus vaccinus (Pers.), Tricholoma sudum Fr., Clitocybe geo- 

 tropa (Bull.), C. inversa (Scop.) Varietet : forst hvid, senere gullig laeder- 



