KISEBB MEGJEGYZÉSEK 



235) néven jelölik. Az A. liocarpa S i m k. régebbi neve e szerint 

 az A. sicula (Guss.) DC, illetőleg, ha az A. siculát bibircses- 

 termésűnek tekintjük, az A. nemorosa (i. gymnocarpa (C e s. 

 Pass. et Gib.) Fiori et Paol. 



Figyelemreméltó jelenség, hogy az A. nemorosa az ő föld- 

 rajzi elterjedési körében (a Balkán-félsziget déli és keleti része, 

 Déloroszország, Előázsia, Kaukázus, Szibéria) alig találjuk nyo- 

 mát annak, hogy az A. nemorosa a mi Aldunánkon és Olasz- 

 országon kívül egyebütt is előfordulna kopasz termésekkel. B o i s- 

 sier A. nemorosa S.glabra-ja. bizonyára csak a vegetatív részek 

 kopaszságát jelenti. Az egész A. nemorosa-CBO^ort alakköre e 

 tekintetben is alapos revízióra szorulna. Nem tartom kizártnak, 

 hogy a mi aldunai növényünk tulajdonképen nem is esik össze 

 teljesen az eredeti, kaukázusi növénnyel. Mert pl. a H o h e n- 

 a c k e r által (Unió itiner. 1838. In graminosis prope Schuscha 

 Georg. Cauc.) gyűjtött A. nemorosa termése, amint erről a Magyar 

 Nemzeti Múzeum és a bécsi cs. és kir. udvari múzeum herbáriu- 

 mában levő számos példány alapján meggyőződtem, mindig 

 kisebb (kb. 6 mm hosszú), mint az aldunai és az olasz A. nemo- 

 rosa termése (rendesen 7 — 10 mm hosszú). Hogy a kaukázusi 

 növény milyen viszonyban van a többi területeknek A. nemo- 

 rosa-jához és pl. a Boissier A. nemorosa s. macrocarpa-jához 

 s így a mi növényünkhöz is, azt csak igen bőséges herbáriumi 

 anyag alapján lesz lehetséges eldönteni. 



Simonkai herbáriumában még egy A. liocarpának hatá- 

 rozott példány fekszik, melyet Barth József gyűjtött Nagy- 

 szeben mellett. Ez a növény azonban nem egyéb, mint A. sil- 

 vestris. Nagyszeben környékén sem bibircses-, sem kopasztermésű 

 A. nemorosa nem terem. A Grecescu Suplement la Conspect. 

 FI. Román. 73. oldalán, a romániai Slanic melletti hegyekről 

 említett A. liocarpa S i m k. bizonyára szintén nem egyéb A. sil- 

 vestris-né\ vagy A. nitidá-néd, annál is inkább, mert Grecescu 

 is Barth Józsefnek helytelenül meghatározott példányára 

 hivatkozik. 



29. Az Anthriscus lancisecta Simk. in Magy, Bot. Lap. 

 (1916) p. 376 a szerző értelmezése szerint A. nitidax nemo- 

 rosa lenne. Simon kai herbáriumában a következő termő- 

 helyekről van meg : Herkulesfürdő, Chotospanvölgy ; Csukás- 

 havas Brassó mellett; Nagyszeben, utóbbi helyen Barth József 

 gyűjtötte. Terméséről Simonkai azt írja, hogy kopasz vagy pedig 

 az A. nemorosá-éhoz hasonlóan kissé bibircsesszőrös. Az ő pél- 

 dányain azonban a termés teljesen kopasz és teljesen egyezik 

 az A. silvestris vagy A. nitida termésével és semmi köze az 

 A. nemorosa terméséhez, annál inkább, mert mint tudjuk, az 

 A. nemorosa Erdély területén nem terem, tehát ott hybridet nem 

 alkothat. Az Umbelliferák körében a kereszteződés tudvalevőleg 

 legalább is ritka. S i m o n k a i A. lancisecta példányai nem 

 egyebek, mint részben tiszta A. silvestrisek, részben pedig az 



1* 



