74 GALAMBOS M. 



bécsi egyetem növénytani intézetétől kaptam, részint magam 

 gyűjtöttem.^ A nevezett intézetek igazgatóinak e helyen is őszinte 

 hálás köszönetet mondok szíves segítségükért. 



Az alábbiakban 1. ismertetem az említett fajok gyökerének 

 szöveti szerkezetére vonatkozó vizsgálataim eredményét ; 2. rövid 

 összefoglalásban közlöm ugyanazon fajok szárára, 3. levelére vonat- 

 kozó anatómiai vizsgálatok eredményét, vagy amennyiben nincse- 

 nek erre vonatkozó adatok, a saját vizsgálataimat ; 4. mivel a Thy- 

 melaeaceákra nagyon jellemzők a háncsrostok alaki és méreti 

 viszonyai, azért minden egyes fajnál külön megemlítem a mace- 

 rált rostokra vonatkozó adatokat. 



A gyökerekre vonatkozólag megjegyzem, hogy minden faj- 

 nak csak a keresztmetszeti képét írom le, mert a keresztmetszet- 

 ben láthatók világosan az egyes fajok közötti eltérések. A hossz- 

 metszetre vonatkozó vizsgálatok eredményét csak egy faj, a 

 Daphne arbuscula gyökerének leírásakor ismertetem részletesen. 

 Azért egy fajnál, mert akár a radiális, akár a tangenciális hossz- 

 metszeteket hasonlítjuk össze, az egyes fajok között csak azokat a 

 nagyobb eltéréseket találjuk meg, amelyek mára keresztmetszeten 

 is feltűnnek. Az eredményt azért írom le éppen a Daphne 

 arbusculával kapcsolatban, mert ez Magyarországban endemikus 

 faj; kívánatos tehát, hogy a reá vonatkozó vizsgálatok minden 

 irányban kiegészíttessenek.^ 



Minden fajnak különböző korú és vastagságú gyökerét vizs- 

 gáltam. A közöli vizsgálati eredmények lehetőleg egyenlő korú 

 és vastagságú gyökerekre vonatkoznak. A gyökereknek felső 

 (alapi), középső és alsó (hegyi) részéből egyaránt készítettem 

 metszeteket. 



A Daphne-fajok gyökerében feltűnő nagy mennyiségben 

 lévő keményítőre vonatkozólag azért közlöm az adatokat, mert 

 ezek N á g e 1 i ^ munkájában nincsenek felemlítve. 



A cellulózét, fát, párát stb. az általánosan ismert eljárások 

 szerint vizsgáltam.* A használt oldószereket, festékeket és reagen- 



^ Élő növényt kaptam a következő fajokból: D. mezereiim, D. lau- 

 reola, D. oneoriim. A D. cneorumot magam is gyűjtöttem Tétény mellett. 



Alkoholban, illetőleg ecetsav és alkohol keverékében megőrzött vizs- 

 gálati anyag a következő fajokból : D. alpina, D. Blagayana, D. laureola, 

 D. cneorum, D. arbuscnla. 



ílerbáriumi anyagon vizsgáltam a Thymelaea passerinát, a D. aibus- 

 culát és a D. laureolát. 



- L. Richter A. : Eg^'• magvar természetbúvár útinaplójáb3l. II. 

 1905. 415. old. 



T n z s n J. dr. id. m. 



B g s eh S. id. m. 



^ N a g e 1 i : Pflanzenphysiologische Untersuchungen. 2. Heft. Die 

 Starkekörner. 1858. 550. old. 



* A következő munkák megfelelő fejezeteinek útmutatása szerint : 



E. Strasburger: Das botanische Praktikum. 1902. 



A. M e y e r : Erstes mikroskopisches Praktikum. II. Auflage. 1907. 



