72 



GALAMBOS M. 



gcált anyag között a neveiket anélkül, hogy vizsgálatainak az 

 eredményét közölné. 



Nitsche W/ anatómiai vizsgálatai alapján a Daphne- 

 nemre nézve rendszertani értékűnek tartja a kristályok, a scle- 

 renchymsejtek és a levelekben a bikollaterális nyalábok hiá- 

 nyát Ismerteti az egyes fajok ökológiai viszonyait s evvel kap- 

 csolatban a többi között a hazánkban is élő Daphne-fajok leve- 

 lének szöveti szerkezetét. A levelek anatómiai viszonyainak alapján 

 a fajokat áttekinthető „kulcs"-ban foglalja össze (p. 32 — 34.). 



A i s s 1 i n g e r H.-^ T u n n m a n n szerint megállapítja, hogy 

 a Thymelaeaceák rostjainak vastagodott sejtfalrétegei hemi- 

 cellulozéből állanak, de a hemicelhiloze faanyaggal észterezett. 

 A Daphne pendnla rostjai klórcinkjód kezeléssel vörösibolya- 

 s/.ínűek lesznek és gyenge fareakciót adnak. A gyengén savr.s 

 kifőzés után a klórcinkjód csak sárga színezést ad, a florogiucinos 

 fareakció erősebb lesz. 



VogP a monarchiában előforduló Daphne-fajok háncs- 

 rostjait tanulmányozza. Nemcsak a háncsrostok alakjára vonat- 

 rozólag végez összehasonlító vizsgálatokat, hanem a háncs- 

 rostoknak a levélben, a levélnyélben és a szárban való elhelyez- 

 kedését is figyelembe veszi és több-kevesebb részletességgel az 

 említett fajok levelének, levélnyelének és szárának az anatómiá- 

 jával is foglalkozik. A Thymelaea passerina kivételével az 

 említett irányban vizsgálja az összes hazai Thynielaeaceákat. 



Tuzson J. * a „Daphne-génusz Cneorum Keissl. sub- 

 sectióját" vizsgálja behatóbban, hogy „a murányi mészkősziklák 

 endemikus Daphne arbuscula fajának rokonságát s ez alapon 

 fejlődéstörténetét" megállapítsa. Ebből a célból beható anatómiai 

 vizsgálatokat végez többek között a Daphne arbuscula C e 1. és 

 a Daphne cneorum L. levelén és szárán és anatómiai vonatko- 

 zásokat említ a Daphne alpinával kapcsolatban. 



,,A Daphne arbuscula Cel. és rokonfajainak összehasonlító 

 alak-, alkat- és háztartástani viszonyai "-val foglalkozik Bogsch 

 Sándor értekezése."'' Többek között részletesen leírja a Daphne 

 arbuscula Cel. és a Daphne cneorum L. szövettani viszonyait. 



A V a u q n e 1 i n felfedezte daphnin glykosida elterjedésére 

 és előfordulására nem terjeszkedem ki, egyrészt azért, mert ezzel 



^ W. Nitsche: Beitrage zur Kenntnis der Gattung „Daphne". Diss. 

 Breslau, 1907. 1—34. old. Just Bot. Jahresb. 1907. XXXV. 1. 69. old. 



*Aisslinger H. Beitr. z Kenntn. wenig bekanuter Pllanzen- 

 fasern Diss. Zürich 1907. (Tunnmaim, Píianzenmikrochemie 1903. 540. 560, 

 562. old.) 



^ Dr. Kari Vogl: Anatomische Studien über Blatt und Achse der 

 einheimischen Dapline-Arten, mit besonderer Berücksichtigung der Bastfasern. 

 Sep. aus dem OberhoUabrunner Gymnasial-Programm 1909 ÍO. 1 — 29. (Ref. 

 Bot. Cblatt 1910. B. 114. 481.) 



^ Tuzson J. : A Daphne-génusz Cneorum szubszekciójáról. Bota- 

 nikai Közlemények. 1911. 5—6. füzet. 136—152. old. 



* Kolozsvár, 1913. 



