94 SCHILLER zs.: 



Tehát feltolul a kérdés : Mi is tulajdonképeu a Thalidrum 

 minus J a c q. ? Az ezen kérdésre adandó felelet döntő lesz a 

 többi Jacquin-féle Thalictrúm-fa,^ ismeretére és rendszertani 

 beosztására nézve is. 



De hogy erre a kérdésre a helyes felelet megadható 

 legyen, szükségesnek látom, hogy először behatóbban foglalkoz- 

 zak egy theoretikus kérdéssel és egy kis kirándulást tegyek 

 elméleti területre. Ez nemcsak lehetővé fogja tenni a felve- 

 tett konkrét kérdés megoldását, hanem tán élesebb fényt fog 

 vetni az autogám-növények variációinak lehetőségeire és az úgy- 

 nevezett földrajzi fajok keletkezésére is. Mert míg az allogám 

 növényeknél, ahol az öröklődésen kívül a keresztezés is szerepel 

 variációt előidéző tényezőként, új fajok keletkezése könnyen 

 megérthető ; addig az autogám növényeknél, ahol keresztezésről 

 nem lehet szó, felmerül a kérdés, hogy mily faktorok lehetnek 

 azok, melyek ebben az esetben előidézik az oly óriási számú 

 változatokat és alakokat. 



Maradjunk a mi esetünknél. 



A Thalidrum minus J a c q. részére talált 



A) + B) + c) 



formula azt mutatja, hogy itt oly Thalidrum montanumW si II v.- 

 tal van dolgunk, melynél a Thalidrum collinum Wall r. egyes 

 bélyegei is érvényesülnek.^ Csakhogy itt egészen különös eset 

 forog fenn, minthogy a Thalidrum montanum Wallr. egy 

 hónappal korábban virágzik, mint a Thalidrum collinum Wallr. 

 Ezek után a keresztezés a mi esetünkben tökéletesen kizártnak 

 látszik. Kérdésünk tehát ebben a mondatban csúcsosodik ki : 

 Hogy keletkezik a Thalidrum minus Jacq.-alak? 



Ha valamely növény megváltozásáról, variációjáról van szó, 

 akkor azt mondják, hogy a növény megváltozott külső behatások 

 alá került és ezekhez alkalmazkodik. Csakhogy a szónak : alkal- 

 mazkodás, semmi fogalmi tartalma nincs, üres szó marad addig, 

 amíg közelebbről meg nem tudjuk jelölni, hogy mely természeti 



toztatta. Ez kétségtelenül kiviláglik, ha az idézett miiben nyilvánuló 

 felfogását azokkal hasonlítjuk össze, melyek különböző időben a „Flóra" 

 i. h. és a Synopsis különböző kiadásaiban találhatók. K o c h o t később sok, 

 a magyar flórát kutató botanikus követte. Ebbe a hibába esett egy 

 különben oly kiváló botanikus, mint B o r b á s Vince is, mert ha pl. 

 „Buda-Pestnek és környékének flórája" (1879.) című müvét, „A Balaton 

 flórájáéval (1890.) hasonlítjuk össze, akkor lehetetlen észre nem venni a 

 nagy különbségeket, melyek a Thalidrum minus-csojiort alakjairól való 

 felfogásában nyilvánulnak. 



1 Azt is mondhatnók, hogy oly Thalidrum collinum Wall r.-ról van 

 szó, amelynél a Thalidrum montanum Wallr. egy bélyege is jelen van. 

 Minthogy azonban mi faji megkülönböztető jegyül a virágzatot ismerjük el 

 — ez pedig a Thalidrum minus J a c q u.-nál szétálló, szegény virágú buga 

 — , következetesen járva el, növényünket a »io«<awíí»w-csoporthoz kell 

 vonnunk. 



