MÓDSZER XEDVNY0MÁ8INGAD0ZÁS0KH0Z 105 



A III. táblázatból jól látható, hogy a szívás sebessége, vagyis 

 az óránként beszívott vízszálnak a hossza, a hőmérséklettel ará- 

 nyosan^ a relatív nedvességgel pedig fordított arányban növekedett, 

 illetőleg fogyott. Kitűnik a táblázatból az, hogy a hőfok és a 

 relatív nedvesség ingadozásaira legkevésbbé reagált a II. napra- 

 forgóban elhelyezett mérőcső. Ennek magyarázatát megtaláltam 

 a beszúrás helyén készített szárkeresztmetszet mikroszkópi vizs- 

 gálatakor. A II. számú napraforgóban ugyanis a cső végén sztereid 

 szövetből kiszakadt dugasz volt, viszont az I. és III. naprafor- 

 gókba szúrt csövek végei a bélszövetben szabadon végződtek. 



Itt megjegyezzük, hogy utólag találtunk utalást arra, hogy 

 a nyomásra vonatkozó megfigyelések után célszerű a megfelelő 

 keresztmetszetet megvizsgálni. Nevezetesen F i g d o r^ pálmákon 

 végzett manométeres vizsgálatainak tárgyalása során megjegyzi: 

 „sajnos, elmulasztottam a kísérletek befejezése után a manométer 

 odaerősitésének helyén a pálmatörzset anatomiailag megvizsgálni 

 és így nem tudom teljes pontossággal megmondani, hogy az 

 észlelt nyomások a pálmatörzs mely szövetére érvényesek". 



Látjuk tehát, hogy a kihúzott végű üvegcsöveké^ segítségével 

 közvetlenül megmérhetjük a szabadföldi lágyszárú és ép növény 

 relatív nyomásváltozásait ^ ami az eddig használt módszerekkel 

 nom volt lehetséges. 



Megjegyzendő, hogy a csövek átmérőinek megválasztásával 

 a módszer érzékenysége tetszés és szükség szerint fokozható. 



Legyen szabad továbbá rámutatni arra, hogy a kapilláris 

 potométer kiindulásid és alapul szolgálhat oly eszközök konstruá- 

 lására, amelyek egyrészt az agrármeteorológiának, másrészt a 

 lágyszárú növények élettanának hasznos szolgálatot tehetnek. 



Ugyanis a kapilláris potométerrel v. manométerrel össze- 

 kapcsolt lágyszárú növény oly összetett műszert alkot, amely 

 alkalmas a meteorológiai elemeknek a vegetációra kifejtett egyes 

 hatásainak megítélésére. Ez fás növényeken végzett manométeres 

 vizsgálatok esetében már megtörtént, ám itt, mint az pl. Figdor^ 

 vizsgálataiból látható, a megegyezés a meteorológiai elemek és 

 a nedvnyomás között csak nagyjában van meg, mivel a „belső" 

 faktorok sokkal erösebben módosítják a meteorológiai elemek 

 hatását a fás növényekre, mint az egyszerűbben felépített és 

 kisebb terjedelmű lágyszárúakra. Talán nem csalódom, ha 



— szélcsend ill. napfény hiánya ; ^ gyenge szél, amely csak a leveleket, 

 2 erösebb szél, amely a szárat is megmozgatja ; (N) tompított napfény, 

 iV teljes napfény; h hervadtság ; A és -^ árnyék és félárnyék; Ö öntözés; 

 n és sz nedves és száraz föld. ^ 



^ F i g d o r, Unters. ü. d. Erscheinung des Blutungsdruckes in den 

 Tropen. Sitzungsber. d. k. Akademie. d. Wiss. Mat -naturw. Classe CVII. Bd. 

 I. Abt. (1898.) p. 645. 



^ Mivel az eszközt mint a potométer egyik módosítását foghatjuk fel, 

 ajánlatos röviden „kapilláris potométernek" nevezni. 



* Előbb idézett munka, 665. old. és a mellékletek. 



