o 



6 HOLLEXDONNER F. 



jobljpartján iiien nagy számban kerültek elő a sírok])ól szövetek/ 

 mert a talaj száraz homok és nemcsak a szövetek anyaga maradt 

 meg, hanem még a színe is. ügy hogy Wartha Vince a 

 festékanyagnkkal is foglalkozhatott.'^ Ezek az egiptonii leletek a 

 Kr. u. IV — VI. századból valók. Vannak azonban olyanok is, melyek 

 a történelem előtti korból valók; ilyen, a töl)bek között hazánkban 

 Tőszegről is került elő, ahol egy nagy l)ronzkori telep volt.'' 



A mikroszkópos vizsgálatok szerint úgy a különböző hely- 

 ről származó riüiák, valamint a múmiákat l)orító szövetek is 

 lenből, gyapjúból, selyemből készültek, de ez ntóbbi még elég- 

 ritka volt, mert pl. az achmimi leletek között 100 gyapjúra 1 

 selyem esik. de ez sem mindig teljes ruha, hanem csak díszítésül 

 alkalmazták. Ezek mellett használatos volt a kagylóselyem is, 

 amely különböző P/íina-fajoknak. leginkábl) a P. nobiUs-uek 

 lábában levő mirigyek sel;\'emszerű váladéka — byssusa. A régiek, 

 így a bibliában is többször említett, byssns elnevezése azonban 

 nem a szövetek anyagára, hanem íinomságára vonatkozott és ez 

 a váladék is a régiek byssnsától kapta ninét. mert barna, o — i] 

 cm. hosszú, tinóm, selyemszerű szákdcból áll, mely a vízben lágy, 

 de levegőn megkeményedik. 



A kagylóselyem használata azonban nem igen lehetett álta- 

 lános, mert sem Aristoteles. sem Plinins nem említi;^ először a 

 Kr. n. II. századból, tehát majdnem abból a korból, amikor az 

 a(]uincümi szövet készült. T e r t n 1 1 i a n n s^ jegyezte fel : ,,nem 

 volt elég szőni és megszerkeszteni a tunikát, hanem még halászni 

 is sikerült a ruházatot, mert a tengerből is gyapjiít ^szedtek), 

 -mellyel a nyálkás, gyapjas, lapostal])ú kagylók fel vannak 

 ruházva"; ezután már többször találkozunk említésével (Kasilius, 

 Procopius, Phile), sőt még nui is használatos: így Xorman- 

 diában ruhának való szövetet, a Földkö/i-tenger mellékén, főleg 

 Dél-Olaszországban (Taranto, Eeggio, Cagliari) és Dalmáciában 

 keztyüket, erszényeket készítenek belőle, nem ugyan a nagy 

 fogyasztásra, hanem inkább különlegessége miatt. 



Az aquincumi szövet barnaszíníí. durva, fonalai elég egyenlő 

 A'astagok, a szövés következtében igen liullámosak. könnyen 

 szétesnek, merevek, könnyen törnek; készítési módja a mai zsimir- 

 szövéshez hasonló ; az egész szőrből való szövethez hasonlít. 

 A mikroszkópos vizsgálattal azonban rögtön megállapítható, hogy 

 sem nem növényi rost, sem nem szőr, hanem váladék, és így 

 csak a selyemhernyó szájmirigyeinek váladéka: a valódi selyem 



1 ív. y r r e r : Die Graeber- und Textilfunde von Achmim-Paiioplis- 

 Strassbnrii', 1891. - U. a. : Römisehe und By/.antiiűsrhe Seidcn-Textilion. 

 Ü. 0. 18ÍI1. 



- L. F o r r e r : Die Graeber stb. 17. oldal. 



' Gasparetz: Fonó-szövö-ipar. I. 1914. B. 



* A. Müller: Ueb. d. Bvssns d. Acephalen stl). Archív f. Xatiir- 

 geschichte. III. évf. I. kötet. 1837". 



•' T e r t u 1 1 í a n i liber de pallio recens. C. Salmasiiis. Lugd. Bat. 

 Ifi5tí. S. p. 45 et 218. 



