KUNTZ J. 



sem. Troegele (1. XIV.) szerint az Atro^icc helladonna csira- 

 növényében az alkaloida először a szíklevelekben és pedig ? 

 levéllenieznek a nyélhez legközelebb eső részén jelenik meg. Az 

 érett mag embryója és endospermiiima alkaloidamentes. A csirázó 

 növényben új alkaloida képződik. Troegele szerint, ha a nö- 

 vényt megsebezzük, a sebzési helyen az alkaloida felhalmozódik. 

 Ezen tény is az alkaloidának védelmi szerepét bizonyítja. 



Ezek szerint a Hyoscyamus niger alkaloidáinak szövetrend- 

 szerbeli megjelenése, eloszlása és tartalma sok tekintetben még 

 ismeretlen, miértis ezeknek a kérdéseknek a megoldásához óhajtok 

 vizsgálataimmal hozzájárulni. Vizsgálataimat a mag, a csiranövény, 

 a kifejlett növény hajtásának és virágjának alkaloidatartalmára 

 terjesztettem ki, figyelemmel kísérve az alkaloida szövetrendszer- 

 beli elhelyezkedését, az elterjedés változását és az egyes szervek 

 alkaloidáinak mennyiségét. 



3. Az alkaloidák kíniutatásához használt módszerek. 



a) A vizsgúlüii anyag előkészítése. A magvak csiráz- 

 tatását Kozma Dénes (1. X. 7.) által ajánlott csiráztató segít- 

 ségével végeztem az alább leírt módon. A csiráztató hosszúsá- 

 gának megfelelő szélességű szíírőpapirost a papiros súlyának 

 megfelelően kétszeres súlymennyiségű szobahőmérsékletű vízzel át- 

 itattam, majd a szűrőpapirosra 200 — 250 db. magvat szórva, a 

 papirost a csiráztatóba helyeztem. A magvakat 12 napon át 

 — 4 C° és -|-4 C° közt váltakozó hőmérsékleten tartottam. Ezután 

 a magvakat átmenetileg egy napig szobahőmérsékleten hagyva 

 35 C°-os thermostaiba helyeztem, hol a magvak túlnyomó része 

 a harmadik napon csírázott. Ezen eljárás azért vált szükségessé, 

 hogy a mag alkaloidatartalmát mindenkor megvizsgálhassam. 



A csiranövény alkaloidatartalmának qualitatív megállapí- 

 tására a fent leírt módon csírázásra előkészített magvakat finom 

 szitán átszitált, földdel megtöltött négy cserépbe ültettem. Ezen 

 cserepekből kettőt világosságon, kettőt pedig árnyékban helyeztem 

 el. A cserepekben levő földet minden harmadik napon szoba- 

 hőmérsékletű vízvezetéki vízzel öntöztem. A csírázás kezdeti 

 szakában a csiráztatóból 1 — 3 naponkint kivett növénykéken 

 végeztem kísérleteimet. A cserepekből kísérlet végett kivett nö- 

 vényeket a földtől jól megtisztítottam és csak ezután készítettem 

 az ekképen megtisziított növényekből metszeteket. Vizsgálataimhoz 

 a kir. magyar tudományegyetemi növénykert által 1915-ben 

 gyűjtött Hyoscyamus niger kétéves magvait használtam úgy a 

 csiráztatás, mint a quantitatív vizsgálat céljaira. 



A quantitatív meghatározásokhoz szükséges anyagot a nö- 

 vénykertbén két ízben, március és május hóban elvetett magvakból 

 fejlődött növényekből nyertem. 



