A HY08CYAMUS NIGER ALKALOIDATARTALMA ö 



b) Vizsgálati eljárás. A mikrochéniiai vizsgálatok első alap- 

 feltétele a feltétlen tisztaság. Mivel nagyon könnyen hibák csiísz- 

 hatnak be a kísérleti eredményekbe, azért szükségesnek tartom 

 felsorolni azokat a tényezőket, amelyek tévedésre vezethetnek. 



Vizsgálat előtt a használandó tárgylemezeket a portól ala- 

 posan letöröltem és üvegharang alá helyeztem, hogy a reá szálló 

 por a mikrochéniiai reakciók végzésekor ne zavarjon. Ha a reakció 

 hosszabb idő multán állna elő, a tárgylemezt a fedőlemez nagy- 

 ságának megfelelő viaszgyűrűvel láttam el, majd mikroszkóp alatt 

 tisztaságáról meggyőződve a frissen készített reagensből egy 

 cseppet a tárgylemez közepén levő viaszgyűrűbe cseppentettem. 

 A vizsgálandó metszetet a reagensbe helyezve a jól megtisztított 

 fedőlemezzel lefedtem és mikroszkóp alatt vizsgáltam a csapadék 

 előállását. Ha a csapadék csak több óra múlva vált ki, abban az 

 esetben a metszetet függő cseppben vizsgáltam. 



A gőzalakú reagensek használatakor a metszeteket jól záró 

 üvegharanggal letakartam és az illető reagens természetes pára- 

 képződéséből keletkező gőzök hatásának 'ó — 24 óráig tettem ki. 

 Feltétlenül szükséges a fenti reakció folyamán a jódot homokkal 

 betakarni, hogy a jódgőzök elillanása egyenletesebb legyen. 



A reakciónál beálló kiválásokat, kristályokat polarizációs 

 mikroszkópon vizsgáltam. Gyakran ad tévedésre okot, hogy a 

 jód-jódkáliumtól a keményítő testecskék is kékre színeződnek és 

 így könnyen összetéveszthetők az alkaloidacsapadékkal. Feltét- 

 lenül szükséges a keményítőtestecskék előzetes alakjának meg- 

 állapítása. Megkülönböztethetők az alkaloidacsapadéktól azáltal 

 is, hogy míg a keményítőszemecskék jód-jódkáliumtól azonnal 

 megkékülnek, addig a hyoscyaminjodid kristályok először sárgás- 

 l)arna és csak később órák múlva adnak barna csapadékot. Az 

 illető növény keményítőszemecskéinek ismerete a legbiztosabb 

 ellenszer a tévedések elkerülésére. Minden esetben ajánlatos a 

 metszetet elsősorban reagens nélkül a tárgylemezen megvizsgálni 

 és csak azután a reagensbe tenni. 



Mivel az alkaloidák általános kémszereivel protein és más 

 ilynemű anyagok is reakciót adnak, azért ellenőrzésül utóla- 

 gosan az Errera (XHI. 76. l.) által ajánlott következő eljárást 

 használtam : a metszeteket V4 — 24 óráig borkősavas alkoholba 

 f I : 20) helyeztem. Ez idő alatt a metszetek alkaloidájuktól nieg- 

 ( osztattak. A borkősavas oldaton az alkaloidák általános re- 

 agenseivel reakciót végeztem. 



A mikrochémiai reakciókhoz használandó metszetek csakis 

 kézzel készítendők, mivel mikrotommal a sejtfalat összenyomva, a 

 sejttartalom más sejtrészekre ömlene át. A vizsgálandó anyagot 

 nem ágyazhatjuk be kikészítés céljából, mivel az alkaloida részint 

 könnyű oldhatósága miatt, részint pedig a beágyazási módszer 

 különféle hőváltozásainak kitéve, köiniyen változást, esetleg a 

 szövetekben való elhelyezkedésükben eltolódást szenvedne. Hogy 



