8 



KUNTZ J. 



II. ^L Hyosryamus tiMjev egyes sxervehieh- alhaloidU' 



tartalma. 



1. A mag. 



a) Az előre nem kezelt magvak. A mag alkaloidatartal- 

 mának és az alkaloida eloszlásának megállapítását kiterjesztettem 

 a csírázás valamennyi időszakára már csak azért is, hogy meg- 

 állapíthassam a fagypont körüli hőmérséklet esetleges hatását az 

 alkaloida eloszlására. Szükséges volt ez az eljárás azért is. mert 

 Barth (l. i. 328. 1.) — Feldhans-, Clantriau-és Siim- 

 Jensennel (1. XIII. 79.) szemben — az embryóban is talált 

 nyomokban alkaloidát. Az elő nem készített magnak az endosper- 

 minm külső részeiben fekvő sejtjei némelyikében jód-jódkálinmtól 

 erős alkaloidacsapadék volt kimntatható. A maghéj összenyo- 

 módott sejtrétegének részben betömődött sejtjei dúsan tartal- 

 maznak alkaloidát. Az embryó és az endosperminm ellenben al- 

 kaloidamentes. Bróm-brómkálinmtól részint kristályos, részint 

 amorf kiválás állott elő. Ezen reagensről S i i m-J e n s e n disszer- 

 tációjában (XIII.) azt állítja, hogy az egyik sejtből a másikba történt 

 áthatolásakor az alkaloida kristályos alakban kicsapódik, de ezt 

 sem Feldhansnak (IX. 77. lap), sem nekem nem sikerült meg- 

 állapítanom, mert a reakció folyamán keletkező kristályok a 

 metszeten kívül képződtek. S i i ni- J e n s e n (XIII. 77. lap) szerint az 

 alkaloida jód-jódkálinmtól olajszerű, barna csépek alakjában 

 válik ki. Megjegyzem azonban, hogy az olajszerű cseppek alak- 

 jában kiváló anyag csakis abban az esetben tekinthető alkaloidá- 

 nak, ha ezen olajszerű cseppekből kis idő multán kristályok 

 alakulnak, mert a fedőlemez alatt levő jódgőzőket a magban 

 dúsan előforduló olajcseppek is mohón abszorbeálják és így 

 könnyen a megfestődő, de kristályos alakot nem mutató olajcsep- 

 peket nézhetnők alkaloida kiválásnak. Mivel az alkaloidák álta- 

 lános kémszerei protein és más ilynemű anyagokkal is reakciót 

 adnak, ellenőrzésül a metszeteket 24 óráig borkősavas alkoholba 

 helyeztem. A borkősavas alkoholból kivett metszeteken alkaloida- 

 csapadék már nem volt kimutatható, ellenben a borkősavas oldat 

 maga alkaloidareakciót adott. 



h) A fagyasziott magvak. Annak a megállapítására, vájjon 

 a fjigykörüli hőmérséklet nem okozott-e az alkaloida szövetrend- 

 szerbeli elhelyezésében változást, a fagyasztott magvakból köz- 

 vetlenül a fagyasztás után készített kereszt- és hosszmetszeteken 

 is végeztem reakciót. Ebből kiderült, hogy az alkaloida ez esetben 

 is még mindig csakis a maghéj összenyomott sejtrétegében mu- 

 tatható ki. A szikiével hegyei némely metszeten nyomokban alka- 

 loidát tartalmaztak, azonban, mivel ez nem minden metszeten 

 volt biztosan kimutatható, így az alkaloida ezen előfordulása nem 

 mondható biztosnak. A vizsgált tíz metszet közül ugyanis csak 



