ö 



A HYOSCYAMUS NIGER ALKALOIDATARTALMA 1 1 



4. A szár elsődleges szövetei. 



Az ötödik loniblevél kialakulásakor láthatjuk először vilá- 

 gosan a szár szöveti szerkezetét. Keresztmetszetben a szőrökkel 

 ellátott epidermis alatt öt-hét sejtsorból álló nagy sejtközötíi 

 járatokkal ellátott parenchymaréteg van, az elsődleges kéreg. 

 Ezután az edénynyalábakat tartalmazó középponti henger követ- 

 kezik, mely még kifejezetten nem különböztethető meg a kéregtől. 

 A cribrális részektől kifelé eső parenchyma dús keményítőtartalmú, 

 mely a kéreghatárt képezi. A cribrális rész közelében scleren- 

 chymatikus sejteket találunk. 



Az epidermis néhány sejtjében s a kéreg parenchyma sejt- 

 jeiben alkaloidát találtam. A legtöbb alkaloida, csupán a rosta- 

 csövek kivételével a cribrális részben, valamint a cribrális rész 

 közelében levő sclerenchymában volt található. A szár közepén 

 levő bélsejtjei alkaloidacsapadékkal voltak telve. Általában véve 

 a fiatnl szár alkaloidatartalma igen nagy. 



Az alkaloida kiiuutatására ebben az esetben a jód-jód- 

 káliumot, jódgőzöket, kálium-bismuthjodidot, kálium-higanyjodidot 

 és bróm-brómkáliumot használtam. Fentebb leírt reagensek közül 

 legjobban a kálium-bismuthjodid vált be. Az alkaloida vöröses- 

 barna kristályok alakjában csapódott ki. míg a többi reagensek 

 csapadéka nem volt olyan kifejezetten látható. Ellenőrző reak- 

 cióul borkősavas alkoholt használtam. 



5. Az egy- és kétéves növény idősebb csiranövénye a lomb- 

 levelek kialakulásakor. 



A Hyoscyamus niger egy- és kétéves alakja között a csírá- 

 zás folyamán szembetűnő különbség látható. A kétéves növény 

 csiranövényén a főtengelyen a nyeles lomblevelek levélrózsája 

 alakul ki, amelyek hónaljukból nem ágaznak el. Ezek később 

 teljesen kifejlődnek s ősszel anélkül, hogy a főtengely kifejlődne, 

 elpusztulnak. A plumulából keletkező elsőrendű hajtás csak a 

 második évben nyúlik meg és ágazik el. Az egyéves növény 

 epikotyl részének megnyúlása ellenben nemsokára már a csírázás 

 folyamán bekövetkezik. 



ügy az egyéves, mint a kétéves növény alkaloidatnrfalmát 

 vizsgálva, a következő eredményeket kaptam : A levéldudorok és 

 a rügyecske meristematikus szövetei oly dús alkaloidatartalmúak, 

 hogy reagensül jód-jódkáliumot használva, azonnal az összes 

 szövetrészekben alkaloidacsapadék állt elő. 



A lomblevél megjelenésekor és fejlődése folyamán az alka- 

 loidatartalom a következő volt : Midőn a levél 2 mm hosszú 

 Ságot ér el, jelennek meg először a szőrszálképletek és ilyenkor 

 már az egész levélrész dús mennyiségben tartalmaz alkaloidát. 



