18 MÁGOCSY-DIETZ S. 



szélesebb vagy keskenj'ebb partvidékét érinti, hol pedig a Bala- 

 ton víztükrét érintve, a délkeleti partvidékre jut. 



A széliránynak felel meg a csapadék eloszlása is, amely 

 Sáringer^ szerint üOO mm alatt marad Balatonfüreden,- külö- 

 nösen megközelítik ezt a csapadékmennjáséget az 500 mm-es 

 csapadéka környék szomszédos területei még a délkeleti partvi- 

 déken is, mint pl. Balatonszemesen, ahol Kéth Józsefnek, a 

 meteorológiai intézet csapadékmérő - állomása vezetőjének az 

 1902 — 1916. évben megfigyelt adatai szerint a 15 évi átlag 647 

 mm-t tett ki,' A Bogdánffy közölte I. táblán az 500 mm csa- 

 padékos terület valójában terjedelmesebb és délfelé jobban nyú- 

 lik meg. Az ehhez közelesö terület egyes pontjain a csapadék az 

 egyes években alig emelkedik az 500 mm felé, így pl. Balaton- 

 szemesen az 1907. évben 514*6 mm és az 1911. évben o'il'ö 

 mm volt. 



Általában Sáringer és Bogdánffy közlése szerint a 

 Balaton északkeleti felében; és tőle közel délre a legkevesebb 

 a csapadék, amelynek főmaximuma októberre, második maximuma 

 májusra esik, miért is „a Balaton vidékén, különösen annak 

 északi oldalán, általában nagy a hajlandóság a nyári hónapok- 

 ban a szárazságra". Az egész Balatont tekintve, „Keszthely 

 nagyobb csapadékmennyiséggel, nagyobb csapadékgyakorisággal, 

 Balatonfüred és Városhidvég pedig kisebb csapadékmennyiséggel 

 és kisebb csa'padékgyakorisággal bír". 



A maximum és minimum csapadékmennyiségnek az elosz- 

 lása egyes helyeken a fentebb idézett adattól tekintélyes eltérést 

 is mutat. így nevezetesen Kéth József közlése szerint az* 

 1902 — 1916. években Balatonszemesen a csapadék maximuma, 

 770 mm májusra esett, ellenben a minimum 305 mm februárra. 

 A 15 évben az átlagos csapadék havonkint 53 mm; érdekes, 

 hogy a 15 év alatt Balatonszemesen a január-április és október- 

 december hónapok csapadékmennyisége az átlagon alul maradt, 

 ellenben május-szeptember hónapokban az átlagon felül emel- 

 kedett. 



És ennek a mondhatni kedvező eloszlásnak még sincs meg 

 a kellő hatása, ami főleg a száraz szeleknek tulajdonítható. 



Ehhez járul még az a sajátossága a Balaton környékének, 

 hogy — Sáringer* szerint — a Dunántúlnak maga a Balaton 

 környéke a legmelegebb vidéke. 



A klimatikus viszonyoknak ezt a hatását a Balaton kiter- 

 jedt víztükre sem enj^híti. Sáringer szerint ugyanis a Balaton 

 hatása „mint helyi hatás, csak a hőmérsékletnél mutatható ki 



1 I. m. 97. 1. 

 " I. m. 97. 1. 



=• Kéth József úrnak a velem írásban részletesen közölt adatok 

 szíves közléseért e helyen is köszönetet mondok. 

 * I. m 44. 1. 



