ADATOK BAIiATON FLÓRÁJÁHOZ 



27 



már Bernátsky' is megállapítja és amelynek a Karsztban is 

 előforduló hasonló példáját iparkodtam mar más helyen magyarázni.'^ 



A csepelyi völgyi előtordulás magyarázata kétségen kívül 

 az, hogy a bükk azért maradt a tölgyrégión alul, mert megfelelő 

 párát, tehát kevésbé száraz levegőt kap, mint fennt a száraz 

 szelek járta magasabb részeken, vagyis itt a bükk elhelyezke- 

 dése szoros kapcsolatban áll a szél szárító hatásával. És hogy 

 ez a bükkerdő itt régi megtelepülés, bizonyítja ezt az, hogy 

 vannak köztük idősebbek, 100—200 évesek is, ilyen például a 

 ,,Királybükk"-nek nevezett szép egyed, amelynek törzse 125 cm 

 átmérőjű és három ágra oszlik, ezek mindegyike 60 cm átmé- 

 rőjű. Még csak megemlíteni, hogy az erdőtenyés/.ésre nagyon 

 kedvező völgy egy részén még a fekete dió, Juglans nigra szép 

 30 éves ültetvényére találtam rá ! 



A szélnek a szárító hatása mellett jelentős — bár nem 

 oly nagy mértékben — a mechanikai hatása a Balaton környé- 

 kén. Hogy ezt a hatást teljes mértékben méltathassuk, ismernünk 

 kellene a szelek gyakoriságát és erejét, illetőleg sebességét. 

 A szél gyakoriságáról kellő tájékozást nyújt a öáringár közölte 

 táblázat a szélirányoknak havonkint való eloszlásáról,^ amelyet 

 megerősíthet a köztapasztalat. Ugyanis a Balatonnak, különösen 

 az érdeklődésem körébe tartozó északi részének déli part vidékén 

 ritka a szélcsendes nap és ez is leginkább télre esik, már az 

 északi parton, például Balatonfüreden, gyakori a szélcsend. 



Ami a szél erősségét, illetőleg gyorsaságát illeti, eddigelé 

 az irodalomban nem találtam adatokat, és amint Lóczy Lajos 

 tisztelt barátom közléséből tudom, ilynemű méréseket és feljegy- 

 zéseket még nem is végeztek ; ő maga megkísérelte ezt is mérni. 

 Az ő mérésének eredménye, szíves közlése szerint, az, hogy a 

 gyakori szelek erőssége 6 — 7, a nagyobb szél azonban Hm 

 sebességet is elér. A szél erősségét döntő még az a körülmény 

 is, hogy az északi partvidék hegyeiről leömölve, az északi par- 

 tot ferdén éri, míg a Balaton víztükrét és a déli partot a ferde 

 irányból a vízszintesbe átmenő irányban éri ! A ferde és a víz- 

 szintes irány határát már azért is bajos megjelölni, mert ez 

 sok egyéb körülményen kívül a szél erősségétől magától is függ. 



A szélnek mechanikus hatása látszik meg, mint már előbb 

 említem, a Balatonnak növényzetén, továbbá és leginkább a fás 

 növényeken, amennyiben ezek koronáját elalaktalanítja, továbbá 

 törzsét elferdíti és végül a törzs sajátságos alakulatát hozza létre. 



A szélnek a Balaton növényzetére gyakorolt mechanikai 

 hatása nemcsak a nyílt víztükrű meder növényein, de a vizet 

 uraló parti és mocsári növényzeten is meglátszik. 



1 I. m. 47. 1. 



2 A fenyő feletti bükkrégió magyarázata. Növénytani Közlemények 

 VII. k. 1908. 121-123. 1. 



» I. m. 39. 1. 



