ADATOK BALATON FLÓRÁJÁHOZ 31 



távolról feltűnik ferdesége által. A Populus canadensis egyes 

 törzsei azonban nem valamennyien pontosan egyformán ferdék, 

 így nevezetesen az 1. képen látható törzs a merőlegestől eltérve, 

 72° szöget, ellenben a 2. kép első törzse 78°, második törzse 

 72° szöget alkot. 



A törzsek e szél okozta ferdeségének ez a szöge felkel- 

 tette érdeklődésemet más hasonló szélferdítette fák szögének a 

 mérésére. A budapesti egyetemi növénykertben a szélnek meg- 

 lehetősen kitéve hároní JBiota orientális van, amelyek a hason- 

 lóan laza talajon 74° szöget alkotnak. 



Ezeken tehát a szélnek a fára, illetőleg a fakoronára nehe- 

 zedő mechanikai hatása egyoldalú nyomás alakjában jut kifeje- 

 zésre. Ha azonban a szélnek egyoldalú nyomása okoz ferdesé- 

 get, akkor ennek megegyezőnek kell lenni a fák koronájára 

 egyoldalúan nehezedő teher nyomásával. Az egyetemi növény- 

 kertben egy korosabb akác koronájának egyik oldalára a Wis- 

 taria sinensis kapaszkodott rá és erősen kifejlődve ma már olyan 

 súllyal nehezedik az akác koronájára, hogy az kidőléssel fenye- 

 get, amely ellen csak az akáctörzs alátámasztásával védekezünk. 

 Ennek törzse alsó része még az eredeti fc'dülést mutatja és 

 ennek a szöge is 73°, míg feljebb a törzs — ahol már hajlani 

 kezd — csak 53° szöget alkot. 



A homoktalajon a fatörzsek szélokozta ferdeségének erre 

 a közel megegyező módjára most csak rámutatok, anélkül, hogy 

 ezt általánosítanám, vagy ebből valami következtetést vonnék le. 

 A hasonló esetekből származó adatok egybevetéséből esetleg 

 valaminő törvényesség lesz majd megállapítható, amely a talaj 

 lazasága és a fatörzsre ható nyomás viszonyát fejezné ki.^ 



Végül a szél mechanikai hatása megnyilvánulásának negye- 

 dik esete az, amidőn a szél erejének való ellenállás szempont- 

 jából a fák törzse keresztmetszetében ölt magára olyan alaku- 

 lást, amellyel nagyobb szilárdságot érve el, biztosítja a törzs 

 megfelelő helyzetét. 



Az irodalomban erre vonatkozólag már bőven találni ada- 

 tokat és magyarázatot, amelyek szerint a szél irányában a külön- 

 ben hengeres törzs kerülete többé-kevésbé elliptikus lesz, sőt a 

 pilléreknek megfelelőleg még nagyobb szilárdságú legyen, szög- 

 letes lesz. Ez a szögletesség leginkább a törzs alsó részében 

 a derekán alakul ki, és pedig bordaszerű kiemelkedések által. 



Hasonló ez az alakulás az ú. n. deszkagyökerekhez, ami- 

 nőt Schimper^ is ismertetett és amelyeket az esőben gazdag 

 trópusi erdők fáinak tulajdonságául jelöl meg. 



^ Erre vonatkozólag Fekete Lajos hasonló megfigyeléseket közölt az 

 Erdészeti Lapok 1881. (337. 1.), 1882. (707. 1.) évfolyamaiban és az Erdészeti 

 Kísérletek 1908. (128. 1.) évfolyamában. 



- I. m. 326—328. 1. L. még Dr. Fr. W. Néger Biologie der Pflanzen. 

 Stuttgart, 1913. p. 304—305. 



