36 



SCHILLER Z9. 



Ha már most meggondoljuk, hogy ezeknek az átmeneti levelek- 

 nek megjelenése egyesegyedül azon víz változó milyenségétől 

 függ, amelyben az illető boglárka nő, hogy tehát ily átmeneti 

 levelek — amint azt ma már egész biztosan megállapíthatjuk — 

 mind a R. peltatus Schrk. {R. radiatus B o r.)-nál, mind a 

 R. carinatus Schur {R. Langei F. Sz.)-nál, mint a R. tricho- 

 phyllus Chaix {R. radians Revel)-nál, mind íi R. paucistami- 

 neus T a u s c h {R. Godroni G r e n.)-nál előfordulnak : akkor 

 kétségtelenné lesz előttünk, hogy K o eh R. Petiveri-je nem 

 egyetlen fajt foglal magában, hanem a fajok egy halmazát, 

 tehát nem természetes, hanem tökéletesen erőszakolt, mester- 

 séges faj. 



Szántszándékkal hoztam fel K o c h-ot például, mert hisz 

 ennek a kétségkívül nagy természetkutatónak (akit mint sziszte- 

 matikust és analitikust L i n n é-vel és L a m a r c k-kal egy sorba 

 kell állítanunk) Synopsis-a tudvalevőleg csaknem hetven év óta 

 standardmunkája íloristáinknak és szisztematikusainknak s így 

 flóránk rendszertani felépítésére még manapság is nagy a befo- 

 lyása. De számtalan más példát is felhozhattam volna arra, hogy 

 milyen nagyok a tévedések és hibák, amelyeket a vízibogiárkák 

 szisztematikai feldolgozásában elkövettek. Oly bélyegekhez nyúl- 

 tak ugyanis, amelyek a növény belső lényegén és belső termé- 

 szetén kívül állnak. A víz sekély vagy mély volta, tükrének erő- 

 sebb vagy gyengébb hullámzása, magának a víznek állandó és 

 bőséges jelenléte vagy leljes kiszáradása, sűrűsége és hőmér- 

 séklete egyetlen faj körén belül kétségkívül különböző alakokat 

 képes létrehozni, de az ily bélyegek nem alkalmasak a faji 

 megkülönböztetésre. Ha azután mégis ilyenekül használják fel 

 őket, akkor ez, amint a felhozott példa mutatja, a különböző 

 fajok összekeverésére és így a rendszertanban kolosszális kon- 

 fúzióra vezet. 



De ha más szempontból indulunk ki, ha a fiijok megkülön- 

 böztetésére nem a médiumot, hanem a növényben magában élő 

 és ható, létére vagy nemlétére döntően befolyó belső képessége- 

 ket használjuk, akkor azt látjuk, hogy ezen alap, minthogy állandó, 

 minden körülmények közt változatlan és maradandó : magától 

 értetődően oly felosztásra is használható, amely nincs mindenki 

 kénye-kedvének kiszolgáltatva és amely felosztás tárgyilagos és 

 természetes lesz. Ezen beosztás céljából a növényt tartózkodási 

 helyétől egészen elválasztva, egyéni életére és fajának fenntar- 

 tására nézve legvitálisabb szerveit : növekedési és szaporító orgá- 

 numait figyeljük meg. E2 a momentum, miként valamennyi vízi- 

 növénynél, azonképpen speciálisan a vízihoglárkáknál is, a tisz- 

 tán vegetatív szaporodás állapotából az ivaros szaporodás álla- 

 potába való belső átalakulási képességben áll. Ennek fordítottja 

 is lehetséges, t. i., hogy az a belső képességben van meg, hogy 

 a fruktifikáció útján szaporodó és gyarapodó faj vegetatív úton 

 szaporodóvá alakul át. 



