44 



SCHILBERSZKY K. 



Több kutatónak, közöttük különösen J. E r i k s s o n -nak^ 

 H. K 1 e b a h n -nak és E. He n n i n g -nek fáradhatatlan vizsgá- 

 latai szolgáltatták azt a megdönthetetlen bizonyítékot, hogy a 

 „Piiccinia granimís Pers." fajnév voltaképpen gyűjtőfogalom, 

 amely alá számos közeli rokonságú alfaj tartozik, amelyek kül- 

 sőleg vagy nem különböztethetők meg egymástól, vagy pedig^ 

 csak nagyon csekély tulajdonságokban térnek el és ezek is nem 

 mindenkor könnyen észlelhetők. 



Érdekes jelenség, hogy a törvényes hatalom nyújtotta radi- 

 kális küzdelemben e komoly, némely esztendőben végzetes 

 gabonabetegség ellen, az utóbbi időszakban az észak-európai 

 állami triumvirátus (Dánia, Norvégia, Svédország) szerepel úttörő 

 gyanánt. Komoly és tanulságos intő példák lehetnek ezek a többi 

 gabonatermő országokra nézve, hogy nyomdokaikban haladva, 

 leszorítsák azt a jelentékeny közsazdasági anyjigi veszedelmet, 

 amellyel ez a betegség a gabonatermesztést évenként fenyegeti. 

 Elsőnek alkotta meg az úgynevezett „borbolya-törvényt" Dánia 

 (1904), ezt követte Norvégia (1916) és azután következett Svéd- 

 ország (1917). 



E törvények érdekelt pontjai a következők •} 



1. §. A borbolya-cserje (Berberis vulgáris) ültetése vagy mag- 

 vakról való szaporítása gabonatermő vidékek körzetében tiltva van. 



2. §. Valamely földbirtok tulajdonosa vagy bérlője jogosítva 

 van követelni, hogy ama borbolya-cserjék, amelyek 300 méternyi 

 körzeten belül fordulnak elő, az illető teleknek a tulajdonosa avagy 

 bérlője által eltávolíttassanak. Ez a kívánalom az illetékes ható- 

 ság elé terjesztendő, amely azután a cserjék eltávolítását elren- 

 deli, illetőleg megállapítja azt a határidőt, amikorra ennek meg 

 kell történnie. 



3. §. E rendelkezések alól kivétetnek az olyan tudományos 

 célokat szolgáló botanikai kertek, amelyek oktatási intézetekkel 

 kapcsolatosak, ahonnét azonban sem élő növénytöveket, se pedig 

 csiraképes magvakat az országban elterjeszteni nem szabad. 



4. §. A kiadásokért vagy a munkákért való kártalanítás 

 összegét, vagy a kárpótlás nagyságát az illetékes (járási szolga- 

 bírói) hivatal, illetőleg ennek kirendelt képviselői állapítják meg. 



5. §. A borbolya-cserje faiskolai vagy magánkertészeti el- 

 adása avagy ajándékozása az ország határain belül, valamint kül- 

 földről való behozatala tiltva van. 



6. §. A fenti törvényes rendelkezések megszegése büntető 

 feljelentést von maga után. 



1 Amidőn a fentebbi §-okban összefoorlalt javaslatot, amelyet a hivat- 

 kozott külföldi hasonló törvényhez képest célszeríiségi és szabatossági okok- 

 ból módosítottam, illetőiéi;' kiegészítettem, illetékes köreinknek figyelmébe 

 ajánlom, szükségesnek találom, hogy e törvénynek máris tapasztalható üdvös 

 következményeire utaljak, amelyek megerősíthetnek bennünket abban, hogy 

 az e téren való intézkedéseknek minden további elodázása állandó nemzet- 

 gazdasági károsodást jelent. 



