JAVASLAT A FEKETE GABONAROZSDA TÁRGYÁBAN 47 



— egészen enyhe lefolyású telek, gyakran hólepellel vagy eső- 

 alakban nyilvánuló csapadékkal. Nem kétlem, ilyen telek folya- 

 mán az uredo-képződésnek áttelelés folytán való folytonossága 

 vagy az áttelelő micélium lehetősége adva van. Bizonyos azon- 

 ban a meteorológiai évi jelentések kimutatása szerint, hogy 

 nálunk többnyire, szigorú hótakarómentes, gyakran hosszantartó, 

 szárazfagyú telek uralkodnak Alföldünk terjedelmes síkságain, 

 ami a fűféléknek földfeletti tenyészeti szerveinek a pusztulását 

 vonja maga után. Valószínű tehát, hogy az ilyen lefolyású tél 

 a feketerozsdának uredospóráit is megöli ; legfeljebb csak azok 

 maradnak életben, amelyek alkalmas védett helyzetben töltik a 

 telet. Ebben a körülményben látom én egyik okát annak, hogy 

 némely nyáron olyan csekélymérvű a rozsdakár a gabonafélék- 

 ben ; különösen akkor, ha a szigorú kemény telek egymás után 

 megismétlődnek. Éppen ennek a jelentős kérdésnek az eldöntése 

 céljából szükséges annak a megállapítása, hogy az uredospórák 

 életképességét hány fokos hideg szünteti meg. 



Minthogy kutatásaim szerint a füvek földbeli részeibe a 

 Puccinia graminis nem hatol be, az említett téli rendkívüli meteo- 

 rológiai viszonyokkal karöltve, a Berberis vulgáris rendszeres 

 kiirtásával adva vannak ama feltételek, amelyek a feketerozsda 

 kártételeit legalább percentualiter megszüntethetik. Mindezek 

 előrebocsátása után bizonyosra vehető, hogy míg az észak-európai 

 gabonatermő vidékeken a borbolya cserje kiirtása feltétlenül meg- 

 szünteti a feketerozsdát, addig a középeurópai és vele hasonló 

 téli klímájú vidékeken, ha talán nem is sikerül a gombának a 

 tökéletes kiirtása, mégis az általa való fertőzések szigorúbb 

 korlátok közé szoríthatók, úgy hogy ebben az esetben az oly- 

 kor tapasztalható rendkívüli rozsdakértételek a jövőben nem fog- 

 nának bekövetkezni. 



Mindezekből következőleg a botanikai, illetőleg mykológiai 

 viszonyok szigorú mérlegelése és további tanulmányozása alap- 

 ján kívánatos volna, a fentebb hivatkozott észak-európai orszá- 

 gok példáján okulva, hazánk területére való érvényességgel eset- 

 leg szintén megalkotni, illetőleg alkalmazni a borbolya- törvényt, 

 mivel elvitázhatatlanul bizonyos, hogy a fekete gabonarozsda 

 legfőképpen a borbolj'a-cserjén képződő aecidium-alakja révén 

 kerül a gabonára. Ez annyival is inkább kívánatos volna, mivel 

 hazánk Európának egyik nevezetes, elsőrendű és nagykiterjedésű 

 gabonatermő empóriuma, amelyre némely csapadékosabb eszten- 

 dőnek a rozsda-inváziója mérhetetlen nemzetgazdasági csapást 

 jelent, kivált a jelenlegi gondterhes korban, amikor közismert 

 módon a töhhlermesztés nemzetköziesen elfogadott és követett elv 

 gyanánt a növénytermesztés összes ágazataiban kényszerítően 

 van hivatva új irányokat kijelölni. 



