48 SCHILBERSZKY K. : JAVASLAT A FEKETE GABONAROZSDA TÁRGYÁBAN 



Mielőtt azonban a borbolya-törvénynek hazánkban való 

 megalkotása tekintetében az előkészítő intézkedések megtétet- 

 nének, szükséges, hogy bizonyosságot szerezzünk be mindamaz 

 idevágó szempontokra nézve, amelyek a fekete gabonarozsda 

 összes — még megerősítésre szoruló — biológiai viszonyai 

 íelől kellőképpen tájékoztatnak ; még pedig elsősorban a leg- 

 szigorúbb figyelembevételével a hazánkban uralkodó saját- 

 szerű klimatikai, illetőleg téli meteorológiai viszonyoknak. Evég- 

 ből gondosan tanulmányozandók és kísérleti alapon megállapítan- 

 dók volnának a következő kérdések : 



1. A fekete gabonarozsda uredospórái hazai viszonyaink 

 között kitelelnek-e és milyen körülmények között? 



2. Megállapítandó az uredospórákra nézve az a minimális 

 hőmérsékleti fok, amely az életképességet nem szünteti meg 

 (tenyészeti minimum). 



3. Az áttelelt uredospórák megtartják-e életképességüket^ 

 azaz alkalmasak-e a gabona-növények fertőzésére ? 



4. Az Eriksson-féle mykoplasma-elmélet értelmében tenyész- 

 tési kísérletek teendők annak a megállapítása végett, hogy a fer- 

 tőző (mykoplasmás) gabonaszemekből keletkezett növényeken meg- 

 jelenik-e a gabonarozsda? 



5. Olyan elkövetkezendő esztendőkben, amikor a fekete 

 gabonarozsda országos kiterjedésű, jelentékeny kártételeket fog 

 okozni, megállapítandó vidékek szerint a kártételekben nyilvánuló 

 fokozatbeli eltérés, valamint ezzel kapcsalatban a borbolya-cserjék 

 számbeli elterjedési viszonya. 



6. Addig is felkérendő volna a földmívelésügyi kormány, 

 hogy az országnak valamely nevezetesebb gabonatermő vidékén 

 kísérletképpen rendelje el (pl. egy járásnak az egész területére) 

 a borbolya-cserjék kiirtását, hogy ennek a következménye meg- 

 figyelhető legyen (legalább tizesztendei időszakon át). 



7. Megállapítandó volna, hogy milyen természetű okokon 

 alapszik az, hogy bizonyos esztendőkben a feketerozsda okozta 

 kártétel az ország egész területén, sőt azon túl is, óriási mérve- 

 ket ölt, míg egyéb esztendőkben csak jelentéktelen rozsdakárok 

 észlelhetők szórványosan. 



(A növénytani szakosztály 1918. évi április hó 10-én tartott üléséből.) 



