58 JÁVORKA 8. 



Roll "-hegynek sziklás nyugati lejtőin, a Kalugyer kolostor felett 

 júniusban most is ott díszlik a sziklahasadékokban a Hieraciiim 

 Heuffelii Janka (=-^ H. Herculis B o r b.), a sziklafokokon pedig 

 a Thymus Jankae kúszik vastagra fásodott ágaival, mellette a 

 halvány rózsásszirmú Polygala comosa ssp. oxysepala Borb. 

 sűrű bokrai terpeszkednek. A pázsitfüvek között ott találjuk a 

 Herkulesfürdő szikUirol ismert Festuca Panciciana Hack.-t. 

 Az Alduna sok jellemző növénye, minő a Sesleria filifolia, Cepha- 

 laria levigata, Campanida divergens. Centaurea atropurpurea, 

 Dianthus banaticus. petraeus. Silene depauperata (Roch.), a 

 Seseli rigidum tőlevelei, az Erysimum comatuni (pumilum 

 Wierzb., non auct.) itt mind gyakoriak ; a sziklák árnyékos 

 oldalában meghúzódó tiszafabokrok is igen gyakoriak. A hegy- 

 tető szélén az Aspertda taurina terem, míg mögötte a bükkös 

 erdő alja teljesen zöld a rengeteg Allium ursinum-KA. A Csik- 

 lova község felső szélén levő kouglomerátos omladékon a Ruta 

 graveolens nagymennyiségben elvadulva terem. Az Alté Roll 

 oldalában. Marilla felé találjuk a Cerinthe alpina Kit.-t is. Az 

 Alduna vidékén ezt a ritka kárpáti növényt még nem találták. 

 Én a Herkulesfürdő feletti Arzsána alhavas sziklás helyein is 

 szedtem. Legközelebbi ismert termőhelye Schur szerint az 

 árpási havasok és a Királykő. Hogy a Cerinthe alpina valóban 

 azonos-e a Cerinthe glabra Mi TI. -el, azt nem tartom még telje- 

 sen eldöntöttnek. 



Az Alté Roll és a fenyveserdőbe elbujt Marillafürdőtől 

 Stájerlak-Anináig húzódó, 800—900 m magas, dolinás erdős 

 mészkőplató jellegzetes dísze az itt nyáron bőven termő hatal- 

 mas Laserpitium archangelica Wulf., meg a Verbascum vernale 

 Wierzb. (^ abietinum Borb.) A réteken („Predetter Wiese"^ 

 nyár végén termő Gentiana carpatica Wettst. is figyelmet 

 érdemel szélesebb és lefutó élű csészecimpái miait. Élő állapot- 

 ban még nem volt alkalmam megfigyelni. A Stájerlak felé lejtő 

 oldal erdejében, különösen a nyaralótelep felett igen gyakori a 

 Pulmonaria rubra. Feltűnő azonban, hogy itt mindig és kizáró- 

 lag fehér virágokkal jelentkezik, ahogyan már Wierzbicki is szedte. 



Stájerlaktól kezdve egészen a Néra lapályon levő Bozovics 

 községig, délkeleti irányban húzódik végig a Ménes-(Minis-)völgy, 

 melyet természeti szépségei miatt az aldunai Kazán- szorosban 

 való tartózkodásom alatt mint „Kis Kazánt" ismételten figyel- 

 membe ajánlottak. Az 1916. év júniusában végre, sajnos, az 

 akkor már érezhető nehéz közlekedési viszonyok miatt csak 

 futólag kereshettem fel Stájerlak felől ezt a valóban gyönyörű 

 völgyet, amelynek pompás országútjának dacára, csak azért nincs 

 meg távolabbi méltó híre, mert a vasúttól és forgalomtól távol- 

 esik. A völgynek felső szakaszán, mindjárt Stájerlak körül még 

 teljesen montán erdei flóra borítja az igen jókarban tartott, 

 jórészt luc- és jegenyefenyőerdőből álló vidéket, melynek nyári 

 díszei itt is a Laserpitium archangelica és a Verbascum vernale. 



