94 PAX FERDINÁND 



országba. Fenyő alatt nincsen határozottan kimutatva a bükk, az alluviumban 

 azonban hirtelen egészen általánossá lesz. 



Valószínű még Paul ama felfogása is, miszerint a szepes-váraljai 

 leletek szintén fiatalkorúak. Itt megjelennek : Carpinus betuhts L., Belida 

 verriicosa Ehrh., Salix cfr. pentandra L., Rubtis spec. és Fagiis siJvatica L. 



Az eddig említett tufa-lerakodóhelyek a Kárpátokban minden valószínű- 

 ség szerint a legfiatalabb korból származnak. Van azonban két hely, ahol 

 Gánóczhoz hasonlóan, a mészkarbonát lerakodása újabb keletű ; az egyik 

 Borszéken Erdélyben, a másik a liptói Chocs-hegy lábánál, Lucski mellett. 

 A borszéki tufa-lerakodás legnagyobb a Tölgyes felé vivő úton. Már Staub 

 megfigyelte ott a következő maradványokat : Picea excelsa Link, Salix 

 Caprea L., 5. cinerea L., 5. aurita L., Fagus siJvatica L., Corylus avd- 

 lana L., Alnus incana (L.) DC, Betiila spec, Ruhiis spec, Acer Pseitdo- 

 Platanus L., Tussilago farfara L. E növények még fiatal korra mutatná- 

 nak, de az ott talált Equus fossilis Mey. már a diluviumról tanúskodik. 

 Ez azt mutatja, hogy az említett növények a felső rétegekből valók, és mélyebb 

 helyről még nagyon lényeges adatok várhatók, amelyek növényföldrajzilag 

 becses adatokat szolgáltathatnának. 



Hasonló eredmények várhatók ama tufa kutatásából, mely Rózsahegy 

 közelében Liptóban fekszik. 



A lucskii kövületek közül, bár nem olyan nagy számban, mint Gánócz- 

 ról, már sok van birtokunkban, és ezek nagyon érdekesek és figyelemre méltók. 

 Ezek ugyanis olyan növények, amelyek maiiap a Közép-Kárpátokban nem 

 fordulnak elö, és Magyarország legmelegebb vidékeinek formáczióihoz tartoznak. 

 A talált kövületek a következők : Corylus avellana L (a falutól délre) ; 

 Picea excelsa, Salix cfr. aurita L., Corylus avellana L., Acer Pseudo- 

 Platanus L. (a templomnál) ; Polypodium vulgare L., Salix spec. (aff. 5. 

 Caprea L) Salix incana Schrank, Betula verrucosa Ehrh., Crataegus 

 monogyna Jacq., Ononis hircina JacQ., Aslragalus hamosus L., Cotinus 

 Coggygria Scop., Acer Pseudo-Platamis L., Rhammts f rángnia L. (a falutól 

 északra). 



A templom mellett levő réteg recens, legalább is postglaciális, talán fiata- 

 labb, mint a Hradek legfelső rétege. A kevés lelet még nem nyújt alapot biztos 

 ítéletre, de az kétségtelen, hogy a falutól északra levő növényzet nagyobb 

 meleget kedvel. Legérdekesebb a leletek közül az említett Aslragalus hamosus és 

 Cotinus Coggygria. Mindakét növény meleg nyarat és száraz helyet kíván, a 

 mely manap ott nincsen meg. A Cotinus most a Mátra trachyt-dombjain nő, 

 az Aslragalus hamosus meg a magyar tlóra mediterrán eleme, amely most 

 Kroatiában éri el elterjedésének legészakibb pontját, és még hozzá pl. Dobrudsá- 

 ban steppe-növény . Ez a sajátságos jelenség arra enged következtetni, hogy 

 e növények valamelyik meleg periódusban a széles Vág-völgyön felvándo- 

 roltak a Kárpátokba. Hogy milyen rétegekben feküsznek ezek a marad- 

 ványok, azt még a jövendő kutatás fogja kideríteni. A bevándorlás ideje való- 

 színűleg amaz interglaciális periódus, amelyben a Cornus mas L. és a Ligus- 

 trunt Gánóczon termett. 



