92 PAX FERDINÁND 



Ezek közül legalul fordul elő a törpefűzflóra, e felett a nyir-erdei fenyő 

 flórája. Erre következik a tölgy-nyirflóra és csak ezután a tölgyflóra. A leg- 

 felső réteg adná az ötödik flórát, a Picea excelsa vezetővel. Az emiitett 

 flórákat most következőképpen jelölhetjük meg: I. Hóra (törpefűz), II. 

 flóra (nyir-erdei fenyő), III. flóra (tölgy-nyir^, IV. ílóra (tölgy), V. Hóra 

 (fenyő). Eme flórák közötti viszonyt nagyon világosan tárja elénk a IV. 

 táblázat. 



Az I. flóra alacsony hőmérsékletet kíván, a II. ílóra magas, meleg 

 klímához szokott növényeket foglal magában {Nymphaea Lotus), melyek 

 napos, száraz nyarat kívánnak {Ligustrum, Coruiis mas !). A III. flóra 

 vegyesebb összállítású, de az erdei fenyő kihalása és a tölgy megjelenése ismét 

 hűvös klímára mutat. A IV. flóra lomboserdei növényzetet tár elénk, a 

 mely szabályos csapadékot és nyáron bizonyos, nem csekély hőmennyiséget 

 kíván. Az V. flóra még nem egészen ismeretes, de a fenyő, mely a magas 

 hegyitáj fája, szintén megadja hűvös jellegét. így tehát eme flórák válto- 

 zatában a klíma jfleutös hullámzását is tapasztalhatjuk, amely nagyon lénye- 

 ges és kiaknázandó jelenség. 



3. A lerakodásoti kora. — Maguk a kövületek koruk megállapításához 

 kevés támaszt adnak. Mind tagjai a mai flórának is, a Rhamnus ganocensis 

 kivételével. Tertiaer alakok hiányzanak, tehát a gánóczi kövült növényzet csak 

 diluviális vagy jelenkorú lehet. Nevezetes jelenség azonban, hogy a Hradeket 

 borító humusz telve van kőkorszakbeli emberi nyomokkal. A poprádi és 

 felkai múzeum sok emberi csontot és kőeszközöket őriz innen, bronzeszkö- 

 zöknek ott semmi nyoma. Ha tehát a húmusz-réteg fiatal diluviális, az alatta 

 levő kőzet diluviális, jégkorszakbeli eredetű. Staub talált ott Mustodon 

 arvernensis Croiz. et SoB. fogat, Elephas primigenius Blumenb., Rhinoceros, 

 Castor fiher L., Ccrvus elephas L. csontokat stb., most pedig egy fog 

 került elő, melyet Kükenthal breslaui tanár Equus spec.-nek hatá- 

 rozott meg. Ezeken kívül egész gyűjteménye a csontoknak fekszik határozat- 

 lanul az említett múzeumokban. 



Ezek a — sajnos kevés — állati maradványok is azt mutatják, hogy szintén 

 nem tartozhatnak egy rétegbe, mert a Mastodon pliocán, a Mammut és a ló 

 diluviális. Ezért már Staub kimondotta, hogy a gánóczi mésztufa lerakodása 

 a felső pliocánban kezdődött meg ; a források azonban, mint a történelem 

 előtti leletek mutatják, a jelenkor kezdetén nagyrészt, vagy egészen eldugultak. 

 Pliocán növénymaradvány még nincsen kimutatva, de ha a Mastodon ott 

 van, kell növénynek is lennie, amelyeket szakértők hiányában az ásatások 

 alkalmával mellőztek, vagy csak ezentúl kerülnek elő a mélyebb rétegekből. 

 Jelentős volna a Nymphaea Lotus pliocán maradványának a kimutatása, mert 

 így még arra is lehetne gondolni, hogy ez a növény a diluviumban vándorolt 

 be, ami azonban nem valószínű. 



Az öt nóra változásában és a klíma hullámzásában az egész jégkorszak 

 bélyegét láthatni és a Partsch- féle, a Tátrában megfigyelt ama föl- 

 tevésnek, hogy a gleccserek visszahúzódása három időközben történt, neve- 

 zetes támaszául szolgál. 



