A GÁNÓCZI KÖVÜLT NÖVÉNYZET. 91 



lelet. Egy kis hengeres kövület az egész, melynek keresztmetszete egy típusos 

 Nymphaea-t árul el, nagy légüregeivel. Összehasonlítva a kövület csiszolt 

 metszetét a Neliimbo uucifera Gahtn., Nitphar lutcitm Sm., Nymphaea alha 

 PRESL., Nymphaea nibra, Nymphaea Lotus L. anatómiai szerkezetével, azt 

 állapíthatjuk meg, hogy mindenben megegyezik az élő Nymphaea Lotus ana- 

 tómiájával. Különösen lényeges bélyege az utóbbi növénynek a spicularissejtek 

 tökéletes hiánya, ami vonatkozik a kövületre nézve is. Ebből az következik, 

 hogy a magyar flórában volt Nymphaea Lotus, és így a nagyváradi Nym- 

 phaea Lotus is maradvány és nem behordott vándornövény. Staub felfogása 

 tehát támaszra talál. Mag, levél vagy termés nem került elő a kövületek közül, 

 csak kocsány. Acer Pseudo-Plalanus L. csak levelet hagyott hátra, szint- 

 úgy a Rhamnus ganocensis Pax, amely a Rh. fraiigula-tól a levél tetemes 

 nagyságában tér el. A többi kövületek szintén levéllenyomatok, melyek közül a 

 Menyanthes Irifoliata L. csak egy példában került elő. 



III. A gánóczi flóra története. 



A kövült növényzet Gánóczon máig még nincsen egészen feltárva. A már 

 napfényre került maradványok nagyon nevezetes megfigyelésre adnak alkalmat. 

 Azt mutatják, hogy az ott összekerült növények különböző formáczióhoz tartoz- 

 nak, különböző hőmérsékletet igényelnek, sőt különböző talajt kívánnak. 



1. A jelenlegi növényzet egészen más jellegű, mint a kövült. A hegyeken 

 ma Picea exelsa az uralkodó, Gánócz mellett pedig mívelt földek, száraz par- 

 lagok, mocsaras rétek és egy már-már eltűnő láp adja a növényzet jellegét. 

 A jellegzetes növények elősorolását az olv^asó a 38. oldalon találja meg. Össze- 

 hasonlítva a jelenlegi és a hajdani flórát, azt látjuk, hogy vannak alakok, a 

 melyek az újabb időszakokban ott kihaltak {Rhamnus ganocensis, Nymphaea 

 Lotus). A Qnercits pediinculata és sessiliflora Gánóczon nincsen ma meg, de a 

 Szepesség dombjain még előfordul. Azok a növények, melyeknek a mai klíma ott 

 meleg (Salix hastata, Vaccinium uligiuostim), azok visszahúzódtak a hegységbe. 

 Azok pedig, amelyek a mai klímát hidegnek érezték (Fraxinus excetsior, 

 Cornus mas, Lignstrum vnlgare) messze elvándoroltak a dombvidékre, úgy, 

 hogy mai nap az egész Közép-Kárpátokban hián^J^zanak. 



Ezekből az következik, hogy a kövült növények nem egy periódus- 

 ból valók. 



2. A horizontot; meghatározása tehát nagyon lényeges. Ez a követ- 

 kezőképpen történhetik. Összeállítandók azok a növények, melyek egy kövön, 

 együttesen fordulnak elő (III. táblázat). így kapunk körülbelül 14 társuló 

 módozatot. Eme módozatok együttes előfordulása négy flóraalakot ad. 



1 . Tölgy flóra ; vezető a tölgy, kisérő a Salix Caprea L. 2. Nyir-erdei 

 fenyöflóra : vezető a Pinus silvcstris, kisérő a Betula pubescens és verrucosa, 

 Sali.x cinerea, Cornus mas, Ligustrum vulgare, Rhamnus frangula, Nymphaea 

 Lotus, Vaccinium uliginosum, Menyanthes trifoliata. 3. Tölgy- nyirjlóra : vezető 

 a tölgy, de kísérője a nyir és Salix cinerea. 4. Törpefüzflóra : vezető a 

 Vaccinium uliginosum és Salix repens. 



